![]() |
|
Alt det andet Her kan du stille de spørgsmål hvis du ikke lige mener at det høre til under fleks, førtidspension eller sygedagpenge dog ikke politisk indhold som skal lægges under kategorien Samfund og Politik |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#1 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.970
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Tvangsadoption? Sådan foregår det
Med baggrund i Mette Frederiksens Nytårstale 2019 - 20 hvor hun informerede om kravet om 50000 flere tvangsfjernelser.
Det har skabt en heftig debat, for og imod. Lad denne tråd samle op på fakta om tvangsfjernelser. https://www.dr.dk/nyheder/politik/tv...AnOlXevGr1FnOE Statsministeren har varslet, at flere udsatte børn skal bortadopteres. Forstå hele systemet med dette overblik. Flere udsatte børn skal bortadopteres og have en frisk start på livet. Uden kontakt til deres biologiske forældre. Sådan lød det i går fra statsminister Mette Frederiksen (S), da hun holdt sin første nytårstale som statsminister. Samtidig skal børn fjernes tidligere fra deres forældre, når det er til barnets bedste. Og vilkårene for anbragte børn skal være bedre, mener hun. I runde tal er 1 ud af 100 børn i Danmark anbragt uden for hjemmet. I 2018 var der tale om 13.823 børn og unge mellem 0 og 22. Men der er forskel på anbringelser - og tvangsadoption er en helt anden sag. Men hvad er egentlig forskellen, og hvordan går det til, når børn bliver fjernet fra deres forældre? Det får du en forklaring på her. Vi har bedt Sisi Ploug Pedersen, der er socialrådgiver og formand for faggruppen børn, unge og familier i Dansk Socialrådgiverforening, forklare, hvad der sker. Helt fra kommunen får mistanke om, at et barn mistrives, til barnet er fjernet fra hjemmet. Når der ligger en underretning på bordet, kan kommunens socialrådgivere gå i gang med det, der hedder en paragraf 50-undersøgelse - også kaldet en børnefaglig undersøgelse. Den bliver lavet, hvis man vurderer, at underretningen er alvorlig nok. - I undersøgelsen beskriver vi, hvilke udfordringer og problemer der er i familien. Der har man samtaler med forældrene og barnet, men vi indhenter også udtalelser fra andre, eksempelvis skole, daginstitution eller læge, siger Sisi Ploug Pedersen. Ud fra det laver socialrådgiveren en analyse af, hvordan man fra kommunens side bedst kan støtte op om barnet og dets forældre - og hvilke tiltag, man vurderer, der skal gribes ind med. Lovgivningen siger, at socialrådgiverne har fire måneder til at lave vurderingen. I akutte sager laves den hurtigere, men på grund af arbejdspres sker det ifølge Sisi Ploug Pedersen, at der går længere tid end de fire måneder. Og det er altså her, man i nogle tilfælde vurderer, at det er bedst, hvis barnet eller den unge anbringes væk fra hjemmet. Den endelige beslutning, om hvad man anbefaler, træffes i et såkaldt visitationsudvalg med deltagelse af eksempelvis afdelingsledere fra kommunen og ledere fra de instanser, der skal udføre beslutningen - eksempelvis anbringelsesstederne. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#2 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.970
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Borgerrådgiverens beretning Københavns Kommune 2017
phhmw Bør læses med omhu.
https://www.kk.dk/sites/default/file...NTEFvWjDF-NVv4 De seneste 2-3 år har Borgerrådgiveren således flere gange haft anledning til at udtrykke alvorlig bekymring i forhold til kommunens sagsbehandling i sociale børnesager. Denne rapport har i en foreløbig udgave været sendt til Socialforvaltningen med henblik på for- valtningens eventuelle bemærkninger til rapportens faktiske oplysninger. Borgerrådgiveren maj 2017 Johan Busse Borgerrådgiver Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#3 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.970
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Rigsrevisionens beretning om indsatsen over for anbragte børn 2016
phhmw Bør læses med omhu.
Rigsrevisionens beretning om indsatsen over for anbragte børn afgivet til Folketinget med Statsrevisorernes bemærkninger http://www.rigsrevisionen.dk/media/2...yCTHx8YhwFlnk8 BERETNING OM INDSATSEN OVER FOR ANBRAGTE BØRN Ca. 1 % af alle danske børn er anbragt uden for hjemmet enten i plejefamilier eller på institution. Social- og Indenrigsministeriet har ansvaret for rammerne for kommu- nernes indsats i forhold til anbringelse af børn, mens kommunerne yder den konkre- te indsats. I 2014 anvendte kommunerne ca. 9,3 mia. kr. på ca. 11.000 anbragte børn. Heraf finansierede staten ca. 600 mio. kr. Folketinget gennemførte Anbringelsesreformen i 2006 for at forbedre indsatsen over for anbragte børn, idet der havde været en række eksempler på kommuner, der reagerede for sent eller utilstrækkeligt over for udsatte børn. Reformen havde til for- mål at sikre, at anbragte børn fik samme muligheder som andre børn for at få en ud- dannelse, et arbejde og et familieliv. Reformen skulle styrke kommunernes sagsbe- handling og effekten af indsatsen ved bl.a. at stille krav om, at barnet skal inddra- ges, at indsatsen skal tilpasses det enkelte barn, og at der skal følges mere systema- tisk op på indsatsen. Folketinget har siden gennemført yderligere 3 reformer og ved- taget en række justeringer af loven, bl.a. med henblik på at styrke kommunernes sagsbehandling. Statsrevisorerne finder det kritisabelt, at Social- og Indenrigsministeriet efter 10 års indsats ikke kan dokumentere, at kommunernes sagsbehandling i forhold til anbringelse af børn er blevet bedre, eller at indsatsen har haft den tilsigtede effekt. Statsrevisorerne finder, at Social- og Indenrigsministeriet ikke i tilstrækkelig grad har understøttet, at kommunerne indfrier Anbringelsesreformens formål. Statsrevisorerne kritiserer, at kommunernes sagsbehandling i mange anbringel- sessager ikke overholder lovens krav om børnesamtaler, handleplaner og børne- faglige undersøgelser. Statsrevisorerne bemærker i den forbindelse: At Social- og Indenrigsministeriet kun har stillet få redskaber til rådighed for kom- muner og sociale tilbud, der kan hjælpe med at måle og dokumentere effekten af indsatsen over for anbragte børn. Dermed er der risiko for, at kvantitet og øko- nomi -- og ikke kvalitet og effekt -- bliver bestemmende for, hvordan kommuner- ne anbringer udsatte børn. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#4 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.970
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Mit opslag på Facebook med mange reaktioner
TVANGSFJERNELSE af børn vs BYGGEREGLEMENTET.
Til alle der følger med i Mette Frederiksens nye tiltag, med flere tvangsfjernelser, af udsatte børn. Hvis du bygger et lille kolonihavehus, kræver samfundet ved lov, at: Der er tilknyttet AUT.-EL-installatør AUT.-Kloakmester. Ellers udsteder kommunen, hverken byggetilladelse eller ibrugtagningsattest. Det kræver samfundet ved lov gennem Folketinget, at dette prægtige byggeri på 42 m2 skal have tilknyttet autoriserede håndværkere. Autoriserede, med personligt ansvar for loven. Her findes ingen mulighed for at flygte fra det personlige ansvar. Hvilket vi alle skal være glade for. Det samme når du sidder i flyet på vej til Spanien, hvor en autoriseret flymekaniker har erklæret dit fly flyvedygtig. Det skal du være glad for. Men samfundet kræver INTET af de professionelle kommunale ansatte, som sidder med tunge børnesager, tvangsfjernelser. Her har vi gennem tiderne set ansvaret som et vådt stykke sæbe uden ejermand. Lad os aldrig glemme: Slagelsepigerne Bornholm-sagen Vejle-sagen Rebild-sagen Esbjerg-sagen: Ny Brønderslev-sag: Brønderslev-sagen Sønderborg-sagen Tinglev-sagen: Videbæk-sagen Tønder-sagen Mern-sagen Odense-sagen Den kommunale kassetænkning skal stoppes, før Mette Frederiksens nye krav, igangsættes. Lad os kræve, at i tunge børnesager, tvangsfjernelser skal der findes AUTORISEREDE socialrådgivere, med personligt ansvar over for lovgivningen. Det våde stykke sæbe skal i fremtiden, ikke have lov til at fortsætte, uden ejermand. ANSVAR skal placeres. Ingen socialrådgiver skal fremover kunne presses til bevidste ulovligheder. Af ledelser som har det kommunale budget som 1ste prioritet. Det handler om barnets tarv https://www.k10.dk/showthread.php?p=356162 som bør læses før du udtaler dig. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#5 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.970
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Trusler om fjernelse af børn vs Arbejdsmarkedområdet
https://www.k10.dk/showthread.php?t=35307
Denne tråd er en af de alvorlige, som jeg har oprettet i forsøget på, at få skjulte trusler om fjernelse af børn, frem i åbenhed. Trusler om fjernelse af børn, nogle gange som slet skjulte trusler, rettet imod især kvinder, som har en social sag kørende. Bemærkninger til kvinden om, at hvis ikke man kan komme op i timer, under en arbejdsprøvning eller andre situationer. Hvor ofte sker det? Findes der dokumentation for disse trusler, som oftes fremkommer verbalt, under samtaler i en arbejdsmæssig relateret samtale. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#6 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.970
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Tvangsanbragte børn i 2018 antal, i din kommune
https://www.dr.dk/nyheder/politik/hv...WT3-VcBkRXgqhA
Hver gang Lyngby tvangsfjerner ét barn - bliver 97 børn taget fra mor og far på Lolland Stor lokal forskel på antallet af tvangsfjernelser, viser tal fra Danmark Statistik. Borgmestre i hårdt ramte kommuner efterlyser hjælp. Se Danmarkskortet og din egen kommune Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#7 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.970
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Er regeringen blevet faktaresistent? Emil Falster
phhmw. Bør læses med omhu.
https://www.facebook.com/emil.falste...20034891759048 Bragt i Politiken d. 7/1 2020 Er regeringen blevet faktaresistent? METTE FREDERIKSENS nytårstale var klar. Flere børn skal tvangsfjernes, og det skal ske tidligere. Reaktionerne var mange. Holder man sig til eksperterne på området, var der ikke videre begejstring. Kirsten Ketcher, der er professor i socialret ved Københavns Universitet, udtalte f.eks. følgende til Berlingske: »Det er overhovedet ikke forsvarligt at fjerne flere børn, når der er så mange fejl i den nuværende sagsbehandling. I stedet bør man kritisere kommunernes manglende evne til at behandle disse sager forsvarligt«. Anne-Dorthe Hestbæk, der er seniorforsker hos Det Nationale Forsknings-og Analysecenter for Velfærd, fulgte mere eller mindre trop, da hun udtalte til Politiken: »Med den viden, jeg har om anbringelser af børn, mener jeg ikke, at der er nogen forskningsmæssig evidens for at sige, at vi skal anbringe flere, og at der altså er en masse børn, der skulle have været anbragt som børn, som ikke er blevet det«. Det er ikke første gang, Socialdemokratiet har bekendtgjort, at de vil anbringe flere børn tidligere. Det gjorde man også i oktober i en artikel i Kristeligt Dagblad. Også dengang fik det politiske projekt en lunken modtagelse. Docent og forsker i anbringelsesområdet Frank Ebsen sagde f.eks. følgende: »Dilemmaet ved for tidlige anbringelser er, at vi risikerer at overdrive fokusset på forældrenes fremtoning og ophav i stedet for børnenes ve og vel. Selvfølgelig vil der være vurderinger fra jordemødre og sundhedsplejersker, sagsbehandlerne kan bruge, men det kan være svært at se indikationerne på mistrivslen hos børnene. Jeg mener, at ministerens øgede fokus på meget tidlige anbringelser må nuanceres, for jeg er usikker på, om de virker. Når vi træffer den mest indgribende beslutning i andres liv, er vi forpligtet til at vide, om det rent faktisk virker«. EFTER NYTÅRSTALEN har socialminister Astrid Krag bl.a. henvist til, at vi fra forskningen ved, at de 1.000 første dage i et barns liv er afgørende for dets liv og fremtid. Det er korrekt. Problemet er blot, at det er misvisende at anvende den forskning til at understøtte et politisk projekt om flere og tidligere anbringelser. Der er ikke nødvendigvis sammenhæng. Som ovenstående også tydeliggør, finder flere forskere ikke, at der er et entydigt forskningsmæssigt belæg for gavnligheden af flere og tidligere anbringelse. Anbringelser er en af de mest vidtgående foranstaltninger, man kan forestille sig. Derfor var det på sin plads, at Politiken spurgte Astrid Krag, hvorfra hun har fået ideen om flere anbringelser, når nu den ikke er funderet i fagkundskaben. Hendes svar rystede mig. Det lød: »Når man møder et voksent menneske, som siger: ' Hvorfor blev jeg ikke bortadopteret eller anbragt?', så gør det dybt indtryk på en. Dem har jeg mødt flere af«. Indenrigs-og socialministeren har altså rejst land og rige rundt og fundet den skinbarlige sandhed. Hun har mødt flere, der gerne ville have været anbragt tidligere, så derfor skal vi i Danmark generelt set anbringe flere nu. Det er fagligt uholdbart at basere sin politik, der i dette tilfælde indeholder en antalmæssig udvidelse af en af de mest indgribende foranstaltninger i et retssystem, på en gruppe mennesker, man bare lige har mødt og snakket med. Besvares, deres udsagn kan være rigtige, og ingen kan tage deres oplevelser og følelser fra dem. Men kan vi basere en ny politisk kurs på anbringelsesområdet på det? Nej, det kan vi ikke. SOCIALDEMOKRATIET får det til at fremstå som nemt at identificere udsatte. Og hun indikerer, at vi generelt set bare har været for sløve til at anbringe børn. Socialdemokraternes intentioner er gode, men de er blottet for viden om, hvor komplekse anbringelsessager kan være. Desuden eksisterer der er en gruppe af mennesker, der uretmæssigt risikerer at blive kategoriseret som udsatte. Børn med handikap, herunder særligt gruppen med kognitive/psykiske handikap som f.eks. adhd og autisme, vil i mange tilfælde opfylde de kriterier, der indikerer udsathed. Det betyder ikke, at de rent faktisk er udsatte, men at deres funktionsnedsættelse har bestemte effekter, der kan opfattes som tegn på udsathed. Det samme kan være tilfældet for forældre med handikap, f.eks. autisme. Mennesker med handikap, børn som voksne, har ret til et familieliv på lige fod med mennesker uden et handikap. Men socialdemokraternes gode intentioner risikerer at skabe normalisering, ensretning og stigmatisering af de mennesker, der ikke opfylder de stadig mere snævre kriterier for, hvordan vi skal være mennesker, børn, forældre og familie. Derfor står Mette Frederiksen og hendes partikammerater heller ikke på alle børns side. Socialdemokraterne står primært på deres egen side og forsøger at presse os andre til at ligne dem. Netop det er i sandhed det mest socialdemokratiske ved deres nye projekt. phhmw Tak, til Emil Falster, som giver børn, med eller uden handicaps, en stemme, der lyder professionel og i dyb stemmeleje. Med fakta og spørgsmål, der er vanskelige at besvare, af mennesker, politikere, med en indstilling til problemstillingen, som ikke korresponderer med Emil`s faktuelle emner. TAK Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#8 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.970
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
3.871 børn blev anbragt i 2018, de fleste var drenge. Og andre fakta om udsatte børn
https://www.information.dk/indland/2...utm_content=tp
Misbrug og vold fylder ikke mest i begrundelserne for at anbringe børn uden for hjemmet, viser tal fra Danmarks Statistik. Her er, hvad du skal vide om anbringelser, tvangsfjernelser og bortadoption af udsatte børn 2020 blev skudt i gang med, at statsminister Mette Frederiksen (S) satte udsatte børn på dagsordenen i sin nytårstale og rettede sit fokus mod »børn, der har oplevet misbrug, vold og svigt«. Mette Frederiksen talte om de flere tusinde børn, der ikke kan bo hjemme hos deres forældre, fordi forældrene ikke kan passe ordentligt på dem. Efter talen er debatten sat i gang om anbringelser uden for hjemmet, tvangsfjernelser og bortadoptioner. Her er et overblik over, hvad der typisk sker, når børn bliver fjernet fra hjemmet. Det er oftere drenge end piger, sagerne handler om. Drenge udgør typisk mellem 52 og 54 procent af alle anbringelser. I 2018 blev der iværksat anbringelser af i alt 3.871 børn og unge – og heraf var 2.051 altså drenge. Det er et fald i forhold til de seneste år, hvor der er blevet iværksat anbringelser for 4.100-4.300 børn og unge om året. Myndighederne kan sagtens have anført to eller flere udslagsgivende årsager til at iværksætte en anbringelse af et barn. I 2018 blev der angivet 7.354 begrundelser i afgørelserne om de 3.871 børn, der blev anbragt uden for hjemmet. Hvorfor bliver børn anbragt uden for hjemmet? Som regel er det »bekymrende« eller »udadreagerende« adfærd fra barnets side, der bliver brugt som begrundelse for at iværksætte en anbringelse. Det viser en gennemgang af tallene for årsager til anbringelser uden for hjemmet i 2018. En meget stor del af sagerne handler om »utilstrækkelig omsorg« eller »bekymrende adfærd hos forældrene«. I lidt over syv procent af sagerne begrundes afgørelserne med misbrugsproblemer hos forældrene og i cirka 4,5 procent af sagerne er det de anbragte børn og unge selv, der har misbrugsproblemer. Hvor mange sager begrundes med vold og overgreb? Overgreb mod børn og unge – både seksuelle og voldelige – blev brugt som begrundelse i lidt over seks procent af de sager, der endte med en anbringelse uden for hjemmet i 2018. I alt blev overgreb mod børnene brugt som den udslagsgivende årsag til anbringelsen i 237 af sagerne i 2018. Til sammenligning blev »højt konfliktniveau eller vold i hjemmet mellem voksne« brugt som begrundelse i flere sager, nemlig 370 af sagerne. I hvilke typer sager fylder pigerne mest? Det er lige præcis i sagerne om seksuelle eller voldelige overgreb mod børn, at pigerne fylder mest. I 2018 handlede næsten to tredjedele af disse sager om piger. Ellers fylder pigerne mest i sager om sundhedsforhold hos barnet, anden form for omsorgssvigt og de sager, hvor der er »uoplyst« begrundelse for anbringelserne. Antallet af sager, der begrundes med, at barnet eller den unge selv er kriminel, udgør lidt over fem procent. Her er det næsten 85 procent af de anbragte børn og unge, der er drenge. Hvor mange sager drejer det sig om? I de seneste år er antallet af sager faldet, hvor børn og unge bliver anbragt uden for hjemmet. Antallet af børn og unge, der var anbragt uden for hjemmet, faldt fra 14.978 i 2011 til 13.823 i 2018. Det viser tal fra Danmarks Statistik. Tallene dækker børn og unge i alderen fra nul til 22 år. Unge på 18 år eller derover anbringes i efterværn. I 2018 blev 517 børn i alderen nul til fem år og 582 børn i alderen seks til 11 år anbragt uden for hjemmet. Tilsvarende blev 1.745 børn og unge mellem 12 og 17 år og 1.026 unge over 18 år anbragt uden for hjemmet. Hvad er en tvangsfjernelse? Hvad sker der, når forældrene klager? Hvor mange bliver tvangsbortadopteret? Det er et godt spørgsmål. I forbindelse med en lovændring i 2014 fik Folketinget et resume af sager om adoption uden samtykke – altså sager, hvor børn bortadopteres uden de biologiske forældres samtykke. Resumeet viste, at i perioden fra 2009 til november 2012 havde Ankestyrelsen behandlet 18 sager om 16 børn. Statsforvaltningen gennemførte i denne periode i alt 10 sager om adoption uden samtykke. Efter lovændringen har Ankestyrelsen og Familieretshuset ifølge et svar til Folketinget fra den 1. november 2019 truffet afgørelse om adoption uden samtykke vedrørende 35 børn i perioden fra den 1. oktober 2015 til den 1. oktober 2019. I sit svar til Folketinget skrev social- og indenrigsminister Astrid Krag (S), at der var blevet udstedt adoptionsbevilling til 18 af disse børn, og at 14 sager verserede ved domstolene. Derudover var to sager afgjort ved domstolene og afventede udstedelse af adoptionsbevilling. Hvor mange udsatte børn er der i alt? Rettelse: I en tidligere udgave af denne artikel fremgik det, at forældre i perioden fra 2016 til 2018 fik medhold i over halvdelen af klager over tvangsfjernelser. Det er ikke korrekt. Ifølge Ankestyrelsen fik forældre i denne periode medhold i over halvdelen af klagerne over akutte tvangsfjernelser efter servicelovens §75. Men i forhold til de ”normale”, altså ikke-akutte tvangsfjernelser, dvs. anbringelse efter servicelovens §58, så bliver 98 procent stadfæstet i Ankestyrelsen. phhmw Tak, til Information for fakta. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#9 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.970
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Det dybeste indgreb i menneskers liv udenfor strafferetten
Læs også de vedhæftede ling, sidst i artiklen.
https://www.hertig.it/da/2020/01/05/...BJel7v6JeZx4eU Der er brug for at kunne anbringe børn andre steder end hos deres forældre. Det er en simpel nødvendighed. De mest oplagte eksempler kender vi fra kirkens dåbsbelæring. Hvis forældrene falder væk, må andre tage sig af dem. Men her handler det om de tilfælde, hvor myndighederne for at sikre barnets tarv fjerner børnene. Gennem de seneste ti år er andelen og antallet af tvangsfjernelser vokset markant (Socialministeriet), mens det samlede antal af anbringelser er svagt faldende. Tvangsfjernelse er det dybeste indgreb i menneskeliv udenfor strafferetsplejen. I nogle lande er det et domstolsanliggende. I Danmark har vi indrettet os med et gigantisk apparat, der formelt skulle være udstyret med tilstrækkelige retssikkerhedsgarantier. Men retssikkerheden er ikke i orden: Både rapporter fra Rigsrevisioneni Justitiaii , Ankestyrelseniii og Socialministeriet selviv belyser og antyder, at der ikke er tilstrækkelig sikkerhed for, at der tvangsfjernes forsvarligt. Der er tvangsfjernelser, der er foretaget på et utilstrækkeligt eller fejlagtigt grundlag. Myndigheden har magten, forældrene er afhængige af de afgørelser, den træffer. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#10 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.970
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Socialpolitisk Redegørelse giver ny viden om anbragte børn og unge
https://sim.dk/nyheder/nyhedsarkiv/2...aZCCamvsTDHM3c
Socialpolitisk Redegørelse er offentliggjort og sætter særligt fokus på udsatte børn og unge. Redegørelsen giver ny viden om bl.a. plejefamilier, anbragte børns skolegang og unge hjemløse. Social- og Indenrigsministeriet offentliggør i dag Socialpolitisk Redegørelse 2019, som giver et overblik over indsatser på socialområdet. Redegørelsen viser bl.a, at anbragte børn klarer sig dårligere i skolen end deres jævnaldrende hele vejen gennem grundskolen. Det gælder også, når der ses bort fra de anbragte unge, der modtager specialundervisning. Ved afgangsprøverne i 9. klasse ligger anbragte børn i de almene grundskoleklasser omkring to karakterpoint under gennemsnittet for øvrige elever. Der ses også en tydelig sammenhæng mellem alder ved første anbringelse og elevens resultater ved afgangsprøverne i 9. klasse. Sent anbragte klarere sig dårligere i skolen end tidligt anbragte. Redegørelsen viser desuden, at unge, som har været anbragt, fylder meget i hjemløsestatistikken, hvor hele 34 procent af de hjemløse unge har været anbragt. Social- og indenrigsminister Astrid Krag siger: Redegørelsen sætter en tyk streg under, at vi skal hjælpe tidligere og altid være på børnenes side. Regeringen vil anbringe flere børn tidligere og styrke kvaliteten af anbringelserne. Vi ser alt for mange børn, som får en skæv start på tilværelsen, og det sætter tydelige spor resten af livet. Anbragte børn klarer sig dårligere i skolen, og tidligere anbragte er overrepræsenterede i hjemløsestatistikken. Det skal vi rette op på, så flere får en tryg og stabil opvækst. - Astrid Krag Socialpolitisk Redegørelse 2019 https://sim.dk/media/37764/socialpol...relse_2019.pdf Danmark skal være verdens bedste land at være barn i. Også for de børn, der har fået en svær start på livet, fordi deres forældre ikke formår at tage sig ordentligt af dem. De fortjener en tryg barndom og en fremtid med muligheder som alle andre børn. I Danmark er vi i kraft af vores stærke fællesskab og fælles velfærdsinstitutioner nået langt, når det kommer til, at barndommen ikke bliver en dom over barnet. Men ikke langt nok. Vi kan stadig alt for ofte forudse et barns livsbane blot ved at se på foræl- drene. Det er måske den største uretfærdighed, der findes. Socialpolitisk Redegørelse sætter i år særligt fokus på anbragte børn og unge. Den giver blandt andet nye svar på, hvordan anbragte børn klarer sig i skolen, og hvordan det går dem i den første tid som voksne. Svarene er ikke opløftende. Børn og unge, der anbringes i en sen alder, klarer sig for ofte dårligt i skolen. Og anbragte børn har mere fravær end deres klassekammerater ved af- slutningen af skolen. Når vi ser på de unge hjemløse, er hver tredje tidligere anbragt. Hvis et udsat barn ikke skal ende som en udsat voksen, skal vi som samfund sætte langt tidligere og mere konsekvent ind. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|