![]() |
|
Politik og Samfund Her er det tilladt at diskutere politik , nyheder og andre samfundsproblemer. Hvis du har problemer med at andre udtrykker deres uforbeholden mening om vores samfund, så er dette nok ikke stedet for dig. |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#71 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Cepos: Det er en myte, at de rigeste stikker af fra de øvrige indkomstgrupper
Det passer ikke, når blandt andre statsministeren og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd påstår, at de rigeste indkomstgrupper "stikker af" fra de fattigste. Faktisk er det lige omvendt, skriver Martin Ågerup.
https://www.altinget.dk/artikel/cepo...rce=nyhedsbrev phhmw Man kan blive lidt træt i hovedet. ![]() ![]() Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#72 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Cepos' liberalistiske tågesnak
https://politiken.dk/debat/art847842...tiske-tågesnak
CHRISTIAN B. KUMMERFELDT Anæstesisygeplejerske Ikke kun os på k10 er kritiske over for Cepos tågesnak. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#73 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Cepos: Virksomhedernes sociale ansvar er at tjene penge
I en ny artikel- og podcastserie kigger Berlingske Business nærmere på de forandrede succeskriterier i dansk erhvervsliv.
Niels Westy og Otto Brøns-Petersen fra CEPOS mener, at en virksomheds altoverskyggende samfundsbidrag er at tjene penge. Den tager ikke noget, den bør give noget tilbage af, argumenterer de. https://www.berlingske.dk/kommentar/...at-tjene-penge Hilsen Peter ![]() ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#74 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Cepos fortsætter sin manipulering med tal.... 2022
https://www.information.dk/indland/2...eid=9b8a47c2a4
»Cepos snyder på vægten. Min påstand er, at ingen af de 33.000 vil sige deres fuldtidsjob op for at få 4.000 kroner ekstra i dagpenge i tre måneder. Og i øvrigt ville vedkommende få karantæne og ingen dagpenge i henhold til dagpengereglerne, hvis de sagde op,« siger Lizette Risgaard, formand for Fagbevægelsens Hovedorganisation. I sidste uge kunne man læse i en analyse fra den liberale tænketank Cepos, https://cepos.dk/artikler/140000-tje...-dagpengesats/ at 140.000 lønmodtagere tjener under 23.000 kroner om måneden – og altså mindre end det beløb, som nogle arbejdsløse på dagpenge vil få de første tre måneder, hvis regeringens nye dagpengeaftale bliver til virkelighed. Venstres formand, Jakob Ellemann-Jensen, har efterfølgende delt opgørelsen på de sociale medier som en del af partiets store kampagne om, at det skal kunne betale sig at arbejde. Cheføkonom Mads Lundby Hansen fra Cepos har kaldt det mangel på respekt for de lavtlønnede, og at det ikke var rimeligt, at »kassemedarbejdere i supermarkedet skal arbejde hårdt og betale skat, for at højere lønnede ledige kan få en overførselsindkomst, der er højere end den (løn, red.), de selv har.« Men tallene fra Cepos er forkerte og skævvrider debatten, lyder det nu fra Fagbevægelsens Hovedorganisation (FH), og den kritik bakkes op af en arbejdsmarkedsforsker. Hovedkritikken går på, at Cepos i analysen har medregnet elever og lærlinge, og det kan man ikke, siger eksempelvis Bent Greve, der er professor i samfundsvidenskab ved Roskilde Universitet. De er nemlig slet ikke berettiget til dagpenge, hvis de bliver arbejdsløse. »Tallet er pustet op og kan ikke bruges til den sammenligning. Den gruppe skal under ingen omstændigheder medtages, fordi det giver et skævvredet billede. De kan jo ikke få dagpenge, før de er færdiguddannede,« siger han. Regner man disse grupper fra, er der ifølge FH 33.000 fuldtidsbeskæftigede med en løn under 23.000 kroner om måneden – og ikke 140.000, som Cepos påstår. Cepos: Relevant tal Formand for Fagbevægelsens Hovedorganisation Lizette Risgaard mener, at Cepos forsøger at udstille dagpengesystemet »som et tagselvbord«. Hun hæfter sig ved, at historien om en kasseassistents løn ofte bliver nævnt i debatten, men ifølge en analyse lavet af FH findes der kun 47 kasseassistenter i Danmark, der tjener mindre end 23.000 kroner om måneden, hvis man sorterer elever og studerende fra – hvilket Cepos ikke har gjort i sine beregninger. »Cepos snyder på vægten. Min påstand er, at ingen af de 33.000 vil sige deres fuldtidsjob op for at få 4.000 kroner ekstra i dagpenge i tre måneder. Og i øvrigt ville vedkommende få karantæne og ingen dagpenge i henhold til dagpengereglerne, hvis de sagde op,« siger hun. Cepos afviser, at der skulle være noget forkert i at medregne elever og studerende i opgørelsen. »Tallet er meget relevant til at belyse problemstillingen. Vi har dem med, fordi de er fuldtidsbeskæftigede, og det er vores kriterium for analysen. Vi prøver ikke at bilde nogen noget ind. Det er lavet ud fra en rimelighedsbetragtning. Altså, at det ikke er rimeligt, at der er nogen, der får mere på dagpenge end andre opnår ved at arbejde fuldtid,« siger cheføkonom Mads Lundby Hansen og henviser til, at det også er det tal, som Beskæftigelsesministeriet har givet i et svar til beskæftigelsesudvalget den 27. januar i år. Debatten kommer i forlængelse af, at regeringen for nylig har indgået en bred politisk aftale om blandt andet at hæve dagpengesatsen de første tre måneder op til 23.000 kroner. Tillægget gælder for ledige, der har været medlem af en a-kasse i de seneste fire år og har haft to års beskæftigelse inden for de seneste tre år. Argumenterne for at hæve dagpengesatsen de første tre måneder er, at det skaber større tryghed for lønmodtagerne. Cepos og politikere fra flere blå partier har kritiseret aftalen, fordi de mener, at man i en tid med mangel på arbejdskraft ikke bør sætte satsen op. Med eller uden pension I Cepos’ beregninger har man ikke taget pensionsindbetalinger med, da tænketanken mener, at det mudrer sammenligningen med tilværelsen på dagpenge, fordi pension ikke påvirker det udbetalte beløb som beskæftiget. Det er FH stærkt kritisk over for, fordi det er et vigtigt økonomisk incitament til, at folk bliver på arbejdsmarkedet. »Pension er en del af lønpakken, som selvfølgelig skal regnes med. Det gør man i alle mulige andre sammenhænge, og det gjorde Cepos i øvrigt også selv, da de regnede på sygeplejerskernes løn. Cepos plukker pensionen til og fra alt efter, hvilket budskab de gerne vil levere,« siger økonom i FH Morten Aastrup Jørgensen. Bent Greve mener, at tænketanken er i sin gode ret til at fravælge indbetalinger til arbejdsmarkedspension. Han siger dog, at det giver et mere retvisende billede at inddrage det, hvis man ønsker at få flere perspektiver med i debatten om gevinsten ved at arbejde versus at være på dagpenge. »Det er et vigtigt element at have med, fordi det har en værdi for borgeren på længere sigt og er en af de ting, der gør, at der er nogle, der bliver på arbejdsmarkedet, selv om man måske i en kort periode kunne få lidt mere i dagpenge. Det glemmer man lidt i diskussionen,« siger han. Hilsen Peter ![]() Bilag Løkkes parti til angreb på CEPOS: Puds brillerne, Martin Ågerup https://www.berlingske.dk/kommentare...et-syn-paa-det Sidst redigeret af phhmw; 04-02-2022 kl. 09:36. |
![]() |
![]() |
![]() |
#75 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Cepos
Følg selv med i, hvad Cepos mener og udsender af analyser og pressemeddelelser
Dan dig dit eget indtryk, hvad Cepos står for: https://cepos.dk Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#76 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Udlandet undre sig over Cepos
https://videnskab.dk/krop-sundhed/br...w6AN0_9DwN2hck
Britisk professor: Absurd at påstå, at nedlukninger ikke virker Omdiskuteret analyse fra blandt andre CEPOS får nu også kritik fra udlandet En meta-analyse fra blandt andre Jonas Herby, der er specialkonsulent i den borgerligt-liberale tænketank CEPOS, fik for nyligt hård kritik fra to danske forskere på Videnskab.dk. Nu bliver analysen og dens konklusion om, at nedlukninger nærmest ikke har virket, også kritiseret af tre britiske sundhedsvidenskabelige forskere på det britiske Science Media Center. En af kritikerne er epidemiologi-professor Samir Bhatt. Han er chokeret over, at medier i hele verden ukritisk har videreformidlet konklusionen fra den upublicerede metaanalyse, som Jonas Herby har lavet sammen med en svensk og en amerikansk økonomiprofessor. »Jeg forstår ikke, hvorfor dette studie, som ikke er fagfællebedømt, overhovedet er blevet samlet op af medierne,« siger Samir Bhatt, der er professor i statistik og folkesundhedsvidenskab på Imperial College i Storbritannien og på Københavns Universitet til Videnskab.dk. »For mig er det en mærkelig agenda ukritisk at videreformidle et studie, der er så svagt og fejlbehæftet.« »Det virker manipulerende« Den skråsikre konklusion om, at nedlukninger kun har reddet meget få liv, er blandt andet blevet delt af amerikanske Washington Times, britiske The Daily Mail, norske Dagbladet, tyske BILD, The Australian og Dagens Nyheter i Sverige. Men det er absurd at påstå, at nedlukninger over en bred kam ikke har en effekt på, hvor mange der bliver syge og dør, siger Samir Bhatt, som forsker i spredning af sygdomme i befolkningen. »Det virker manipulerende. Det er bjerge af evidens, som understøtter, at mange af de tiltag, som udgør en lockdown, har en effekt. Hvis det ikke virker, giver alt det, vi ved om epidemier fra de seneste 100 års forskning, ingen mening,« siger han og tilføjer: »Man kan kun blive smittet og få COVID-19, hvis man er i kontakt med nogen, som er smittet. Så når man iværksætter interventioner, som medfører, at folk ikke har kontakt med hinanden, har det en effekt både på smittespredning og død. Det er logisk.« Samir Bhatt er ikke den eneste sundhedsvidenskabelige forsker, der vurderer, at det er evident, at nedlukninger har haft en effekt. Da Aarhus Universitets økonomiprofessor Christian Bjørnskov, som også er tilknyttet CEPOS, i 2020 var i medierne med et budskab om, at corona-nedlukninger er nyttesløse, blev hans undersøgelse også skudt til jorden af professorer i sundhedspolitik, sundhedsøkonomi og folkesundhed her på Videnskab.dk. »Hvad betyder 'lockdowns' egentlig?« Samir Bhatt ryster på hovedet over, at forskerne bag den nye metaanalyse på baggrund af syv studier, hvoraf ét bliver tillagt næsten al vægt, mener, at de kan regne sig frem til et meget præcist tal på, hvor mange dødsfald nedlukninger generelt har reddet i USA og Europa. Nedlukninger, også kaldet lockdowns, er et vidt begreb, som indebærer en række forskellige tiltag og bliver implementeret på forskellige måder i forskellige lande, påpeger han. »Hvad betyder lockdowns egentlig? I Danmark og England har der jo været vidt forskellige tiltag, og nedlukningerne har været forskellige på forskellige tidspunkter af pandemien,« siger Samir Bhatt. »Lockdowns er ikke én politik, men en serie politikker. Nogle steder lukker man alt ned, og folk får udgangsforbud. Andre steder er nogle ting åbne. Nedlukninger indbefatter alt muligt,« tilføjer han. Konklusionen af den kritiserede metaanalyse har nået frem til et pressemøde i Det Hvide Hus i USA: Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#77 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Er tænketanken Cepos stoppet med at tænke?
https://fho.dk/blog/2022/02/28/er-ta...kCb9lbAk6G56rM
Cepos har efterhånden fået så travlt med os i fagbevægelsen, at man må mistænke dem for selv at have sat deres egen kreative tankevirksomhed i bero. Senest i Berlingskes spalter, hvor direktør, Martin Aagerup, anklager os for kun at gå op i ulighed, når regeringen er blå. Intet kunne være mere forkert. Fagbevægelsen arbejder for et mere lige samfund uanset regeringens farve. Det er hjerteblod, og det tror jeg, hverken den nuværende eller tidligere regering er i tvivl om. På Lønmodtagerens Topmøde sidste år, hvor statsminister Mette Frederiksen deltog slog vi fast med syvtommersøm, at tiden er løbet fra de gammeldags reformer under overskriften: ’Reformer skal ikke gøre folk fattigere.’ Vi fremlagde samtidig et storstilet reformkatalog med andengenerationsreformer, hvor vi foreslog det som CEPOS ikke vil anerkende, som rigtige reformer. Nemlig at vi løfter folk og skaber flere job og mere lighed i stedet for at gøre dem fattigere. Fx ved at hjælpe de 600.000 danskere, som har svært ved at læse og skrive. Lighed uanset regeringens farve Så vi går ind for mere lighed uanset regeringens farve, men jeg kommer ikke til at hoppe ombord i Cepos banale præmis for at føre kampagne mod os: At vi skal være et heppekor, der kun skruer op og ned for klapsalverne alt efter Finansministeriets ulighedsberegninger. Uden at se dybere i den politik, der rent faktisk gennemføres. Det er mildt sagt at undervurdere os. Det kommer dog ikke bag på mig. For det er sådan, Cepos selv bedriver det, de kalder en tænketank. Her er det kun arbejdsudbuddet, der er ledestjernen. Hvis et forslag giver plus på arbejdsudbudskontoen, er der klapsalver fra Cepos. Ellers ikke. Og den eneste måde at få et større arbejdsudbud er at sænke skatten for Cepos’ velhavende bagland. Og sænke ydelserne for dem, som har lidt. Ellers er det ikke en rigtig reform. Lønmodtagervenlig politik I fagbevægelsen ser vi på den politik, der bliver gennemført. Og her må jeg bare konstatere, at der med lønmodtagerbriller er sket et paradigmeskifte: Arne-pensionen, massive investeringer i uddannelse og bedre dagpengedækning de første tre måneder. Det er politik, der kommer de mange til gavn. Det er lønmodtagervenlig politik. Når Finansministeriet skønner, at regeringens politik øger uligheden, så ligger djævlen i detaljen. Det er det brede forlig om højere tobaksafgift, der tipper beregningen fra minus til plus. Og helt ærligt: Det er da en god idé at gøre det dyrere at gøre skade på sit helbred. Det bør selv Cepos kunne se. Og hvis det fører til flere rygestop, så falder uligheden faktisk, det er bare ikke regnet med. Finansministeriets skøn over uligheden er derfor næppe et udtryk for effekterne ude i den virkelige verden. Tænk hvis CEPOS tænkte nye tanker Og det har vi i den grad tænkt os at holde dem fast på. Cepos bør i fremtiden bruge mindre tid på politiske drillerier mod os i fagbevægelsen. Tænk hvis Cepos meldte sig ind i samfundsdebatten om andengenerationsreformer og kom med et forslag, der ikke tog fra dem, som har mindst, men løftede dem op. Tænk hvis Cepos tænkte nye tanker – som en tænketank. Ovenstående indlæg er bragt i Berlingske mandag d. 28. februar 2022 i en kortere version. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#78 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
K10 har sagt det i årevis, Cepos er utroværdig
Cepos turnerer med halve sandheder
28. februar 2022 | Af: Alexander Grandt Petersen, Asbjørn Sonne Nørgaard Der er intet ord om lønkompensation og 110 pct. dagpenge under efteruddannelse i Cepos’ analyse af uligheden. Den borgerlige tænketank turnerer rundt med hullede regnestykker og halve sandheder https://cevea.dk/presse/cepos-turner...lve-sandheder/ Man kunne næsten få den opfattelse, at den borgerlig-liberale tænketank Cepos var stemplet ind i kampen for et mere lige samfund. De er nemlig kommet med en ny analyse af, hvad de sidste tre regeringers politik har betydet for uligheden. En analyse, som Politiken beskrev i detaljer forleden. Hovedpointen var, at uligheden er steget under Mette Frederiksen-regeringen. Akkurat som uligheden steg under Lars Løkke Rasmussen (V) og Helle Thorning-Schmidt (S). Det er sådan nogle analyser, vi er optaget af i Cevea, fordi vi faktisk kæmper for et mere lige samfund. Og vi er ikke blege for at kritisere hverken borgerlige eller socialdemokratiske regeringer, hvis deres politik øger uligheden. Men hvis Cepos skal bedømme politikken, så kræver det, at de gør regnebrættet ordentligt op. Og Cepos undlader behændigt at nævne en del af regeringens politik i sin analyse af uligheden, og hvorvidt den er steget eller ej. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#79 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Cepos mener, at SU'en er med til at skabe mere ulighed.
Cepos mener, at SU'en er med til at skabe mere ulighed. Radikale Venstre er uenig.
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() Debatten om de første forslag til en reform af uddannelsessystemet raser allerede, inden forslagene er fremlagt. De mest centrale forslag i udkastet til rapporten, som TV 2 er i besiddelse af, er at sænke karakterkravet, forkorte kandidaten og lave SU på kandidatdelen om til et lån. https://nyheder.tv2.dk/samfund/2022-...Lu07bfHaD2tmoQ Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#80 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Ældre Sagen: Nej, CEPOS, folkepensionister er ikke fattige, men de fleste har en lav
Cepos, nok det mest utroværdige medie i Danmark, efter min personlige mening.
Hilsen Peter ![]() Ældre Sagen: Nej, CEPOS, folkepensionister er ikke fattige, men de fleste har en lav indkomst https://www.berlingske.dk/laesere/ae...-de-fleste-har I Berlingske bragte CEPOS et regneeksempel, der viser, at en enlig folkepensionist uden anden indkomst end folkepensionen har en månedlig disponibel indkomst på 14.400 kroner CEPOS’ eksempel netop er et eksempel, og det omfatter faktisk kun to procent af folkepensionisterne. Nogle vil have mere, andre mindre. Vores beregninger, baseret på alle folkepensionister og ikke et eksempel, viser, at omkring 100.000 pensionister har en lavere disponibel indkomst end CEPOS’ eksempel, blandt andet fordi de får mindre end 3.000 kroner i boligydelse eller slet ingen. CEPOS siger, at ingen pensionister er decideret fattige. Det er rigtigt i den forstand, at de seneste beregninger fra Kommissionen for tilbagetrækning og nedslidning viser, at kun cirka én procent af pensionister, har en indkomst under lavindkomstgrænsen. Pensionisternes indkomst har i gennemsnit været stigende over årene. Det kan forklares ved, at flere selv har sparet op til deres egen tilværelse som pensionist. Men det er forkert, hvis man tror, at folkepensionister generelt er velhavende. Ser man på tallene, ligger knap tre ud af fire folkepensionister i den nederste halvdel af indkomstfordelingen. Til sammenligning er det kun 1/3 af alle lønmodtagere. Folkepension er en permanent ydelse, og langt de fleste folkepensionister kan ikke forøge deres indtægt eller spare op til dårligere tider. Derfor rammer stigende priser hårdt. Vi får regelmæssigt henvendelser fra medlemmer, der har svært ved at få deres budget til at hænge sammen med stigende inflation og høje varmeregninger. Økonomisk dårligt stillede pensionister og andre med lav indkomst skal kunne komme trygt gennem krisen i lighed med alle andre. De har ikke samme muligheder for at spare som andre, fordi de allerede har skåret det unødvendige fra i budgettet. Pensionister og andre overførselsindkomstmodtagere har heller ikke fået del i det flercifrede milliardbeløb, der blev udbetalt i feriepenge i 2020 og 2021, og som for mange nu fungerer som økonomisk buffer. Derfor mener vi, at der er behov for en politisk løsning, der hjælper de pensionister, der har mindst. Michael Teit Nielsen, vicedirektør i Ældre Sagen |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|