![]() |
|
Alt det andet Her kan du stille de spørgsmål hvis du ikke lige mener at det høre til under fleks, førtidspension eller sygedagpenge dog ikke politisk indhold som skal lægges under kategorien Samfund og Politik |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#61 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Anbragte unge svigtes i voksenlivet: »Vi står med et alvorligt problem«
Ditte Reedtz, direktør, Mentorbarn, Illa Westrup Stephensen, direktør, Lær for Livet m.fl.
Alt for mange tidligere anbragte unge mister fodfæste i voksenlivet. Her svigter vi det ansvar, vi har påtaget os som samfund. Vi har ressourcerne til at skabe en reel forandring for de unge. Det kræver, at civilsamfundsaktører, politikere og fagprofessionelle arbejder sammen, tænker nyt og bidrager. https://www.berlingske.dk/kronikker/...orligt-problem Kan du huske, da du fyldte 18 år og endelig blev myndig? For de fleste unge er det en festlig dag. Men for rigtig mange anbragte unge er det ikke en fødselsdag, de ser frem til. Det er en skelsættende dag. En dag, hvor de måske er nødt til at pakke deres ting ned på døgninstitutionen og flytte i egen bolig, fordi kommunen har besluttet, at de er klar til det. Når vi som samfund vælger at anbringe et barn, påtager vi os samtidig et forældreansvar. Det ansvar følger vi ikke til dørs i dag. For det er netop i overgangen til voksenlivet, at alt for mange tidligere anbragte unge mister fodfæste – en fase, der kan være rigtig svær for selv unge, der vokser op i trygge rammer og med stærke familierelationer. Vi står med et alvorligt problem – ødelæggende på individniveau og kostbart for samfundet – men vi står også som samfund med ressourcerne til at løse det. Alliancen for Anbragte Børn og Unge består af aktører, der alle kæmper for at give nuværende og tidligere anbragte livskvalitet og livsduelighed. Det gør vi ved at samle de sociale indsatser, der arbejder for denne gruppe. Når vi ser på området fra et civilsamfundsperspektiv og med udgangspunkt i vores erfaringer, så er der seks temaer, der står frem på tværs, når det handler om, hvad vi som samfund er nødt til at ændre og handle på. Fælles for de seks temaer er, at vi som samfund først og fremmest er nødt til at tænke en anbringelse i sammenhæng med et helt liv, så vi også er der for de unge i overgangen til voksenlivet. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#62 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Astrid Krag udtaler, at "familien ikke er en hellig institution".
DEBAT: Familier efterlades uden retssikkerhed, når Astrid Krag udtaler, at "familien ikke er en hellig institution". Vi ved, at en fortsat relation til den biologiske familie under anbringelse kan have gavnlige effekter og i nogle tilfælde kan styrke anbringelsen, skriver Liesanth Yde Nirmalarajan.
Af Liesanth Yde Nirmalarajan Socialrådgiver og ph.d.-stipendiat ved Aalborg Universitet Regeringen vil snart præsentere et udspil til den kommende "Barnet Lov". Statsministerens nytårstale præsenterede tiltag med flere tvangsanbringelser, og social- og indenrigsminister Astrid Krag (S) udtalte i et samråd, at "familien er ikke en hellig institution". Det er dybt problematisk, når børn og deres forældre ikke betragtes som havende en unik relation og retten til familieliv ikke respekteres. Det fremgår af artikel otte i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, at enhver har ret til respekt for familielivet. https://www.altinget.dk/boern/artike...friJX6PrON7hPE I vores moderne og sekulære demokrati er Den Europæiske Menneskerettighedskonvention noget af det tætteste, vi kommer på et helligt dokument og alene derfor er familien at betragte som en hellig institution. Familien er således en hellig institution, da Danmark er forpligtet til at overholde konventionen. Efterlades uden retssikkerhed Familier i udsatte positioner efterlades uden retssikkerhed, når Astrid Krag udtaler sig som ovenfor. Det er bekymrende, for hvornår kan vi som forældre risikere at miste vores børn, fordi det vurderes, at vi ikke mestrer forældrerollen tilstrækkeligt? Sådanne diskussioner finder allerede sted i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, da Norge i en række sager har vægtet barnets perspektiv over forældrenes. Norge har valgt at fokusere på tvangsadoptioner på samme måde som regeringen i deres udspil til "Barnets Lov" lægger op til. Hvis regeringen ønsker en "Barnets Lov", så forudsætter det både et fokus på, hvad børnene og forældrene har ret til. Udgangspunktet i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention er, at børn hører til hos deres forældre. Der er imidlertid en stigende tendens til, at børns rettigheder opfattes som modsætninger til forældrenes. Der er behov for, at vi anlægger et helhedsorienteret familieperspektiv og analyserer de sociale problemstillinger, uden at isolere børnene fra forældrene. Deres retsstilling bør forstås i relation til hinanden og ikke uafhængigt af hinanden. phhmw Vi lader lige. følgende stå til eftertanke: Astrid Krag udtaler, at "familien ikke er en hellig institution". Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#63 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
22-årig skal afgøre tvangsfjernelser af børn
https://sn.dk/Hoersholm/22-aarig-ska...KgwOOiG2JnCMuI
Politisk bekymring for Socialdemokratiets valg af Marcus Guldager som ny formand for Børn & Ungeudvalget, men der er opbakning fra oppositionen til den 22-årige politiker Kan en 22-årig ung studerende men folkevalgt lokalpolitiker sidde for bordenden og træffe de meget vanskelige og tunge beslutninger i Børn og ungeudvalget, som blandt afgør tvangsfjernelser af børn og andre alvorlige indgreb i familien? Spørgsmålet er blevet aktuelt i Hørsholm og har ifølge Ugebladets oplysninger været drøftet heftigt i de politiske cirkler, efter det socialdemokratiske byrådsmedlem Marcus Guldager på 22 somre i december satte sig i formandsstolen for det særlige udvalg, der hvert år træffer meget indgribende beslutninger for kriseramte og sårbare familier. Emnet er dog en smule prekært, eftersom flere af medlemmer i konstitueringsgruppen (K - S - R - SK) ikke vil stå frem med navn. "Vi har drøftet det her indgående og givet udtryk for vores bekymringer om manglende livserfaring, men Marcus har insisteret på, at han godt kan løfte opgave med de meget alvorlige sager. Det valg må vi respektere, fordi det ligger i vores konstitueringsaftale," lyder det blandt andet fra en af Socialdemokratiets samarbejdspartier. Vedkommende vil ikke stå frem med navn af hensyn til det gode samarbejde med Socialdemokratiet - og fordi utilfredsheden allerede er luftet internt . Ugebladet har talt med andre byrådsmedlemmer, som deler den opfattelse, men som heller ikke ønsker at stå frem med navn. Direkte adspurgt vil den radikale viceborgmester Henrik Klitgaard dog ikke skjule sin betænkelighed ved situationen, men skynder sig at understrege, at han intet personligt har at udsætte på Marcus Guldager og hans politiske kompetencer, ligesom der heller ikke er noget personligt i kritikken. Det har jeg det svært med "Det her er et udvalg, der intet har med politik og holdninger at gøre, men som efter min mening kræver livserfaring. Og man kan ikke komme med 30 eller 40 års erfaring som 22-årig. Jeg er ganske enkelt betænkelig ved den situation, at en familie i Hørsholm skal sidde overfor en 22-årig, der skal afgøre familiens skæbne. Det ville jeg selv have det svært med, hvis det var mig og min familie," siger Henrik Klitgaard til Ugebladet. Et standpunkt, de andre medlemmer i konstitueringsgruppen, Ugebladet har talt med, deler. Læs Marcus Guldagers kommentar til kritikken HER https://sn.dk/Hoersholm/Afviser-krit...rtikel/1401120 Derfor blev han formand Efter kommunalvalget i 2017 fik Socialdemokratiet i Hørsholm tildelt tre formandsposter: Børne- og skoleudvalget, sundhedsudvalget samt Børn & Unge-udvalget. Formandsrokaden blev pludselig aktuel i efteråret, da gruppeformand Niels Lundshøj stoppede i politik, fordi han fraflyttede Hørsholm Kommune. Dermed forlod han posten som formand for Børne- og skoleudvalget. Den valgte partiets nestor og tidligere borgmester i Fredensborg-Humlebæk, Svend Erik Christiansen, at overtage - for derefter at overdrage formandsskabet i både Sundhedsudvalget og Børn & Unge-udvalget til 22-årige Marcus Guldager. To poster, som 74-årige Svend Erik Christiansen ellers har haft gennem hele valgperioden. FAKTA Børn- og Ungeudvalget i Hørsholm Kommune behandler omkring 4-5 sager årligt, primært om tvangsfjernelse af børn. Hvert medlem har en stemme For udvalgsformanden kan det i enkelte sager blive nødvendigt med en straksbeslutning. Her skal formanden indenfor syv dage have sammenkaldt hele udvalget, der skal godkende beslutningen. I de sidste tre år har der været to sager I udvalget sidder: Politisk valgte: Marcus Guldager (S), formand, og Annette Wiencken (UP) (suppleanter: Svend Erik Christiansen (S) og Ann Lindhardt (V)). Dommer Birgitte Holmberg Pedersen, Retten i Helsingør (suppleant Torben Hvid, Retten i Helsingør). Pædagogisk-psykologisk sagkyndige: Ole Nyvang Christensen og Pia Scheuer Jensen (suppleanter Ove Møller Pedersen og Lisbeth Bach). phhmw Mette Frederiksen har talt, besluttet, bakket op af Astrid Krag, som udfører det hun får besked på. 50.000 flere tvangsfjernelser er målet. Hilsen Peter ![]() ![]() Sidst redigeret af phhmw; 14-01-2021 kl. 00:26. |
![]() |
![]() |
![]() |
#64 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Akutte anbringelser - hvad med forældrene?
https://socialpaedagogen.sl.dk/arkiv...1tOxYtzqdGBKf8
Hvad er den bedste anbringelse? Ifølge socialpædagog, Søren Kristiansen består den af to anbringelser, og kræver et tæt samarbejde med familierne og en særlig pædagogisk metode –Jeg har været med til rigtig mange grimme ting i 20 år i det her job og jeg har tænkt hele vejen igennem, ’det her er vi bare nødt til at gøre anderledes. Vi er nødt til at turde prøve noget andet’. Det er indgangen til socialpædagog Søren Kristiansens ærlige og stærke fortælling om, hvordan de i Esbjerg Kommune i dag støtter familier bedre, når barnet er så udsat, at barnet ikke kan bo længere hos sin familie. 'Pædagogisk kortlægning' - en helhedsorienteret metode En forudsætning for at få bedre anbringelser, var bl.a., at barnets familie blev mere involveret i processen. Sammen med sin fagkoordinator, udviklede Søren derfor metoden ’Pædagogisk Kortlægning’, som skal identificere problemstillinger og skabe retning for de indsatser, der kan hjælpe barnet til bedre trivsel. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#65 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Ikke flere men færre og bedre anbringelser
https://sn.dk/Debat-/Ikke-flere-men-...H36UZmxMypq8ko
Af Kurt Bengtsen, socialrådgiver Nytårstid og også statustid. Jeg ønsker mere fokus på familiepolitiske problemstillinger. Mere støtte til vurdering/udvikling af forældreevnen og fokus på en vilje til en positiv forandring i forældreskabet. Det er nu et år siden, at statsminister Mette Frederiksen (S) i sin nytårstale proklamerede, at hun ville være børnenes statsminister, og at der skulle anbringes flere børn. Jeg sad der i mit fineste tøj og var ved at få champagnen i den gale hals. Havde hun så endda sagt bedre anbringelser, men det sagde hun jo ikke. Man starter vel ikke med en anbringelse, når man skal støtte op omkring en udsat familie. Jeg lærte engang som nyuddannet socialrådgiver, at man starter med den mindst mulige indgribende foranstaltning. Det kan man jo ikke just sige er en anbringelse. Specielt ikke, når man taler om en akutanbringelse - uden forældrenes samtykke. Det lyder helt vildt gammeldags her i begyndelsen af 2021 at tale om forebyggende arbejde. Men det virker. Måske ikke så hurtigt, som politikerne kunne ønske sig. Men på langt sigt er det både billigere for samfundet og bedre for familien som helhed. Så galt kan det gå Den meget skræmmende og tankevækkende tv-serie »Ulven kommer«, hvor et søskendepar anbringes akut efter en underretning fra deres lærer, viser, hvor galt det kan gå. Underretningen gik på, at der blev udøvet vold i familien af stedfaderen. Godt nok bliver børnene hjemgivet efter et traumatisk undersøgelsesforløb med alverdens instanser indblandet. Men familien er totalt splittet og ægtefælderne gået fra hinanden. Det er svært at forestille sig, at der på noget tidspunkt kan etableres et konstruktivt samarbejde med disse forældre i respekt for og til gavn for børnene. De har trods alt kun de forældre, de har - på godt og ondt. Var der nogle, der sagde blodets bånd? Endelig kan man jo heller ikke forestille sig, at sådanne forældre ville bede kommunen om hjælp, hvis det skulle blive aktuelt en anden gang. Socialpolitisk har der igennem årene været en tendens til enten at fokusere på forældrenes rettigheder/behov eller børnenes. Hvorfor skal det altid være enten sort eller hvidt? Hvorfor ikke et både og ikke et enten eller. Det, synes jeg, passer bedre til den virkelighed, jeg - som socialrådgiver igennem 30 år - har oplevet. Min erfaring stammer fra ansættelser på henholdsvis behandlingshjem for tilknytningsforstyrrede børn og familiebehandling i dagregi. På behandlingshjemmet blev børnene anbragt - om muligt -planmæssigt og om muligt med forældrenes samtykke. Men i den forudgående udredning indgik en vurdering af forældrenes ressourcer, børnenes relationer/tilknytning til henholdsvis deres mor og far og forældrenes vilje/evne til en positiv forandring i familien, som helhed. Sigtet kunne godt være, at barnet skulle hjemgives efter endt behandling, men nogle gange endte med en mere varig anbringelse eksempelvis i familiepleje. Når der var skabt en positiv relation til forældrene, ville det i de fleste tilfælde også være muligt at få dem til at samarbejde. I den fase flyttede fokus sig fra at være forældre på fuld tid til at være en form for deltidsforældre med en kontinuerligt kontakt til barnet. På den måde oplevede de ikke at blive kasseret som forældre, og man kunne i bedste fald få dem med som medspillere. Varigt misbrug Igen, det er ikke sort og hvidt ude i den virkelige verden. Selvfølgelig har jeg også mødt familier/forældre, hvor man var nødt til at vælge imellem forældrene og barnet. Dette for at sikre barnet en barndom i et trygt, stimulerende og omsorgsfuldt miljø. Hvis valget falder på at prioritere barnet, er det fordi, der er tale om forældre, der ikke er i besiddelse af en vis grad af forældreevne, som kan udvikles. Her taler vi om varigt misbrug, kronisk psykisk sygdom, udviklingshæmning og så videre. Med håbet om, at vores socialminister lader sig inspirere af ovenstående, når nu barnets lov skal udformes i de nærmeste måneder. Måske kunne det ende med, at det blev familiens lov i stedet for. Man har jo altid lov til at håbe. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#66 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Sådan vil Mette F. blive 'børnenes statsminister':
Økonomisk straf til voldelige forældre og partshøring af børn på 10 år
https://www.dr.dk/nyheder/politik/sa...KRWYAe9zt5bMQA Personer dømt for overgreb mod børn kan få nedsat deres sociale ydelse. Mette Frederiksen (S) har som bekendt udråbt sig selv til at være børnenes statsminister. Helt tilbage i sin nytårstale forrige år lovede hun, at regeringen ville sætte barnet forrest i socialsager og sikre en lovgivning, hvor barnets rettigheder er det gennemgående princip. Nu begynder det så at blive konkret, for i dag præsenterer social- og ældreminister Astrid Krag (S) første del af et samlet udspil til "Barnets Lov". - Vi har som samfund brug for at gøre det meget bedre for de mest udsatte børn. Vi hjælper dem for sent og for dårligt. Derfor ender alt for mange af dem også med at være udsatte voksne. - Vi har brug for en lov, der sætter barnets rettigheder først og som sikrer, at vi får handlet i tide over for de allermest udsatte børn, der vokser op med omsorgssvigt, vold og overgreb, siger social- og ældreministeren. UDVALGTE DETALJER I UDSPILLET Det indskærpes i loven, at barnets ret til at bede om hjælp omfatter en ret for barnet til at bede om at bo et andet sted end hjemme hos de biologiske forældre. Der sikres færre konflikter i barnets hverdag ved at klargøre i lovgivningen, hvornår barnet selv eller for eksempel sagsbehandleren, plejefamilien, anbringelsesstedet eller de biologiske forældre kan træffe afgørelse eller beslutning om forhold for barnet under en anbringelse. Barnet får mulighed for at sige nej til samvær med forældre og netværk i en kortere eller længere periode. En rettighedskanon i folkeskolen skal sikre, at børn igennem deres skoletid undervises i centrale tekster om børnerettigheder, der understøtter rettighedsundervisningen i folkeskolen. Kilde: Udspillet Barnets Lov - flere rettigheder til børnene. Nedsatte ydelser I udspillet lægges også op til, at folk, der er dømt for overgreb og vold mod børn, i en treårig karantæneperiode højest vil kunne modtage kontanthjælp og visse andre ydelser efter, at en straf er udstået. - Vi ser desværre en bekymrende tendens, hvor stadig flere børn i Danmark accepterer vold som en del af opdragelsen. Vi har brug for at få indskærpet, at der ikke er noget, der hedder 'opdragelsesvold', siger Astrid Krag. Netop den del af udspillet skaber allerede debat. På Twitter skriver Enhedslistens politiske ordfører, Pernille Skipper, at regeringen udøver symbolpolitik, når de blander sociale ydelser ind i sager om overgreb på børn. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#67 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Børnepakken
Regeringen præsenterer børnepakke kl. 12.00: Store ændringer på anbringelser af de mest udsatte børn
Det skal være slut med kommuner, der vægter økonomi højere end udsatte børns behov. Sådan lyder det i dag i et nyt udspil fra regeringen, der vil fjerne plejefamilieområdet fra kommunerne. Regeringen vil i stedet oprette nye, regionale plejefamiliecentre, der skal håndtere anbringelser af de mest udsatte børn. - Vi får løftet opgaven væk fra den enkelte kommune og ind i de nye plejecentre, siger socialminister Astrid Kragh (S). - På den måde får vi sikret større ensartethed i forhold til kontrakter, aftaler og aflønning, men også en meget bedre mulighed for faglig sparring for plejeforældrene, så de ikke oplever at stå alene, siger ministeren. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#68 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Regeringen vil sætte barnet først
https://www.regeringen.dk/nyheder/2020/barnet-foerst/
Regeringen ønsker at styrke indsatsen for udsatte børn og unge, så børnene får den rette hjælp og støtte tidligt i deres liv. Regeringen igangsætter nu en bred inddragelsesproces, hvor vi taler med organisatio-ner, eksperter, kommuner m.fl. og ikke mindst børnene, mhp. at komme hele vejen rundt om området og få belyst alle dilemmaerne. Regeringen forventer at kunne præsentere et samlet udspil senere på året. Der skal ses på alle aspekter af anbringelsesområdet, og arbejdet vil ske i tre spor: Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#69 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Regeringen fremlægger børneudspil
https://nyheder.tv2.dk/2021-01-27-re...yeJTy_q7gfniZ4
Barnets stemme være stærkere Der er afsat midler til, hvordan forandringerne vil slå igennem. Men det er ikke kun "systemmål", men også vigtigt at få barnets stemme frem. Der skal ikke være for mange voksne ind i hver enkelt sagsbehandling. Barnet skal have en stemme som part fra 10-års alderen, siger Astrid Krag. Mulighed for permanent anbringelse hos plejefamilie Det handler om at en anbringelse være den rigtige forebyggelse. Vi skal ikke anbringe flere, men sørge for at børnene ikke bliver revet op med rode. Der skal være mulighed for permanent anbringelse hos en plejefamilie efter tre år. Ikke tvangsfjernelse i flæng Social- og ældreminister Astrid Krag (S) siger om hvilke forældre, der vil være i risikozonen for at få tvangsfjernet deres barn ved fødslen: - Det er ikke noget, der skal anvendes i flæng. Det skal være en konkret og individuel vurdering i situationer, hvor man er overbevist om, at det vil være bedst for barnet fordi forældre ikke vil være i stand til at varetage deres opgave. - Det kan være tilfælde hvor moren har fået tvangsfjernet flere andre børn i forvejen. Vi ved, hvor svært det er, hvis man først kan tage stilling til det efter tre måneder, hvor barnet har boet hos moren, siger Astrid Krag. Undervisning i folkeskolen om rettigheder - Alle børn skal kende deres rettigheder. Det skal ske gennem undervisning i folkeskolen i tekster om børnerettigheder, lyder målsætningen. Ikke måltal for anbringelser Et centralt mål med udspillet er flere anbringelser, hvis de biologiske forældre ikke kan varetage omsorgen for børnene. Regeringen vil dog ikke opstille måltal for anbringelser, siger Astrid Krag. Barnet skal kunne sige nej til biologiske forældre Barnets ønsker skal sættes i centrum for beslutningerne: - Barnet skal have ret til at sige nej til samvær med sine biologiske forældre i en "kortere eller længere periode". - Alle børn skal kende deres rettigheder. Det skal ske gennem undervisning i folkeskolen i tekster om børnerettigheder. Allerede fra fødsel og tidligere kan adoption blive en mulighed Tre kerneområder i regeringens udspil, som i alt indeholder 43 punkter: - Regeringen ønsker blandt andet at lempe kravet til adoption uden samtykke. I dag kan det kun ske, når forældrene er ude af stand til at tage sig af barnet i hele barnets opvækstperiode. Fremover skal en vurdering af forældrenes evne på sigt give adgang til bortadaption uden samtykke. - Allerede fra fødslen skal flere børn have en ny familie. Det skal ske, ved at myndighederne forbereder bortadaption allerede under graviditeten. - Adoption skal bruges oftere, når et barn har været anbragt. Efter tre års anbringelse skal kommunen overveje bortadaption. Børns rettigheder kommer først Vi ønsker at styrke børns rettigheder, men det kan komme i konflikt med forældrenes ret til at se deres børn. Vi anbringer fem gange så mange 16-årige, og forældrene har haft chancen og børnene har betalt prisen, siger Astrid Krag. Genopdragelsesrejser skal udelukke familiesammenføring i 10 år Tesfaye siger, at vold og revselsesret er et problem for mange indvandrerfamiler. Der skal en hårdere sanktion til over for forældrene, når børn sendes på genopdragelsesrejse. Konkret skal udlændinge, der er idømt frihedsstraf for at sende deres barn på genopdragelsesrejse, som udgangspunkt udelukkes fra familiesammenføring med et barn i 10 år. Kommuner skal ind i æresrelaterede konflikter og overgreb Kommuner skal i alle sager om æresrelaterede konflikter og overgreb blandt andet foretage en risikovurdering af, om barnets udredning skal ske, uden at forældrene inddrages. Indvandrerfamilier har et problem Samfundet skal passe lige meget på, om de hedder Viktor eller Muhammed. Og det skal undersøges til bunds, hvorfor det er sådan, siger Mattias Tesfaye, som er udlændinge- og integrationsminister. Muslimske skoler skal under øget opsyn Muslimske skoler underretter halvt så meget som ellers og det er ikke godt nok, siger undervisningsministeren. De skal være styrket fokus på underretninger om børn med ikkevestlig baggrund. Bedre uddannelsesvilkår for unge Pernille Rosenkrantz-Theil, børne- og undervisningsminister peger nu på, at anbragte unge skal kunne tage deres uddannelse på andre vilkår end normalt. Der kan være brug for ekstra tid til at få en uddannelse. Skal hjælpes bedre ind i voksenlivet Børn skal hjælpes bedre ind i voksenlivet. Anbragte børn skal kunne stå på egne ben, også når de fylder 18 år og bliver myndige, siger Astrid Krag. Mulighed for tvangsadoption inden fødsel Regeringen vil give mulighed for, at børn kan blive tvangsadopteret, allerede inden børnene er blevet født. Det fremgår af regeringens børneudspil. Astrid Krag: Ingen ønsker anbringelser for anbringelsernes egen skyld - Mange børn har ikke den barndom, de fortjener. Det vigtigste fokus er at sætte børnene først. Det er en barsk virkelighed at være udsat barn. Vi skal forebygge omsorgssvigt, siger social- og indenrigsminister. Børns Vilkår: - Barnets rettigheder kommer i centrum Interesseorganisationen Børns Vilkår kalder det ventede udspil "flot og ambitiøst". - Det gennemgående er, at man putter barnets rettigheder meget i centrum, siger Børns Vilkårs direktør, Rasmus Kjeldahl, der har læst udspillet fra regeringen. Flere udsatte skal have nyt hjem Regeringen mener i det hele taget, at flere børn skal tvangsfjernes. Statsminister Mette Frederiksen (S) præsenterede ambitionen i sin nytårstale ved indgangen til 2020. - Flere udsatte børn skal have et nyt hjem tidligere end i dag. Og vilkårene for anbragte børn skal være langt mere stabile, sagde hun. Bortadoption med tvang skal gøres lettere Ifølge TV 2s oplysninger et af elementerne i udspillet 'Børnene Først', at regeringen vil gøre det lettere at bortadoptere omsorgssvigtede børn med tvang, hvis der ikke er udsigt til, at forældrene bliver gode forældre. Tre ministre til stede i Eigtveds Pakhus Pressemødet finder sted i Eigtveds Pakhus. Til stede er Astrid Krag, social- og ældreminister, Pernille Rosenkrantz-Theil, børne- og undervisningsminister, og Mattias Tesfaye, udlændinge- og integrationsminister. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#70 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Børnene Først Et trygt hjem og ere rettigheder til udsatte børn
https://sim.dk/media/40820/boernene_foerst_t.pdf
Januar 2021 Social- og Ældreministeriet Holmens Kanal 22, 1060 København K Tlf. : +45 33 92 93 00 E-mail: [email protected] ISBN 978-87-93823-47-1 (digital version) ISBN 978-87-93823-48-8 (trykt version) 2020/21:5 Design: Regeringens Kommunikationsenhed Layout: Kontrapunkt Fotos: Ritzau Scanpix, Gettyimages, Unsplash Publikationen kan hentes på www.sim.dk Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|