![]() |
|
Politik og Samfund Her er det tilladt at diskutere politik , nyheder og andre samfundsproblemer. Hvis du har problemer med at andre udtrykker deres uforbeholden mening om vores samfund, så er dette nok ikke stedet for dig. |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#61 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Cepos læste corona-studie og troede, man kunne nøjes med at lukke kirkerne
https://www.dr.dk/nyheder/detektor/d...lukke-kirkerne
Cepos har misforstået studiet, siger forskeren bag. Ifølge den liberale tænketank Cepos behøver vi ikke at lukke store dele af samfundet i kampen mod coronavirusset. Vi kan nøjes med at lukke kirkerne. Det viser et schweizisk studie, skriver Cepos. Men Cepos misforstår studiet. Tænketankens udlægning af studiets pointer er ”enormt overdrevet”, skriver forskeren bag studiet, Jean-Philippe Bonardi, til Detektor. phhmw Cepos fortolker, analyserer og påstår hårdnakket deres ege version af Verden. Hvilket denne tråd dokumenterer med vilde tal. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#62 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Cepos har i årevis været interesseret i "Offentlig forsørgelse"
Været kviv-skarpe til at manipulerer med antal af borgere, der er på "Overførelseindkomst"
Har Cepos en mening om følgende fakta? https://ekstrabladet.dk/nyheder/poli...kmeldt/8489134 Østergaard forgyldes: Nedslidt montør tvangs-raskmeldt Der er stor forskel på almindelige danskere på dagpenge og sygedagpenge i forhold til politikernes økonomiske sikkerhedsnet I Thy kæmper Leif Buller Sodborg med to nedslidte knæ. Nu har jobcenteret raskmeldt ham. I København skal Morten Østergaard end ikke aflevere en lægeerklæring - Det er rystende. Men sådan er det danske system åbenbart. Sådan lyder reaktionen fra Leif Buller Sodberg, da han hører, hvordan den tidligere radikale leder, Morten Østergaard, kan gå hjemme i op til fire år på fuld løn uden at blive mødt af et eneste krav fra myndighederne. - Ja, sådan er det ikke for os andre, da. Jeg blev opereret i begge knæ i efteråret. Og allerede i december, der raskmeldte jobcenteret mig. Selvom sygehuset siger, at jeg bør være sygemeldt 100 pct., lyder det fra den 44-årige montør, der derfor er tvunget til at søge job hver uge for at kunne få understøttelsen udbetalt. - Morten Østergaard burde ikke få en skid mere end alle os andre. Han skal bare have de samme sygedagpenge, som vi har fået. Det er for fanden ham, der har været med til at lave reglerne, siger Leif Buller Sodberg om den radikale eks-leder, som var med til at reformere og stramme både de almindelige dagpengeregler og sygedagpengereglerne. Passiv forsørgelse Det udløser passiv forsørgelse fra staten i potentielt fire år og otte måneder; regnet fra den dag, hvor Østergaard meldte sig syg fra Folketinget. Det svarer til 3,2 mio. kroner i orlovs-løn og eftervederlag plus et samlet skattefrit omkostningstillæg på 170.000 kroner. De ekstremt lempelige forhold for Morten Østergaard står i skærende kontrast til de regler, almindelige danskere uden for Christiansborg har levet under, siden netop Østergaard og resten af Thorning-regeringen reformerede dagpenge- og sygedagpengeområdet i 2014. Blandt andet ved at indskrænke dagpengeperioden fra fire til to år. FAKTA Krav til syge danskere Regler for sygdomsramte medlemmer af Folketinget som Morten Østergaard Send en mail til Folketingets administration. Ellers ingen regler. Fuld løn og skattefrit omkostningstillæg under sygeorlov. Tidsbegrænset til næste folketingsvalg. Herefter mulighed for fuld løn i op til to år (eftervederlag) - dog uden omkostningstillæg. Regler for øvrige sygemeldte danskere - blot et udpluk Arbejdsgivere kan til enhver tid kræve lægeerklæring Sygemedlte, som har modtaget løn under sygdom i 120 dage inden for det seneste år, kan opsiges med en måneds varsel. Modtagere af sygedagpenge skal til møde hos arbejdsgiveren efter fire uger. Modtagere af sygedagpenge skal efter otte uger indkaldes til samtale hos kommunen. Herefter møde hver fjerde uge. Eventuelt afklaringsforløb. Sygedagpengemodtagere skal deltage i behandlingstilbud. Sygedagpengene ophører efter 22 uger. Kun mulighed for forlængelse under særlige krav. Sygedagpengemodtagere skal have ret til dagpenge ved tidspunktet for sygemelding. Kilder: Folketinget, Sundhed.dk, borger.dk https://ekstrabladet.dk/nyheder/poli...finger/8488838 Dagpenge-hykler: Kan få 3,2 mio. uden at røre en finger Står til fire års fuld løn: Danmark har de klart slappeste regler i Norden for politikeres løn og eftervederlag. Nu skal der ske noget, siger flere folketingsmedlemmer SPØRGSMÅL. Har Cepos en mening om det beskrevne? S.U. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#63 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Over 3 millioner danskere får deres indkomst fra statskassen
Mads Lundby Hansen, cheføkonom i CEPOS, fortæller
https://www.denoffentlige.dk/over-3-...ra-statskassen ”Siden 1970 er antallet i det, man kan kalde velfærdskoalitionen vokset fra 1,2 millioner til i dag 3 millioner. I 1970 udgjorde velfærdskoalitionen 33 procent af vælgerbefolkningen. I dag er det 65 procent. Omtrent to ud af tre vælgere får i dag deres indkomst fra det offentlige og politikerne. Der er tale om en voldsom stigning. (...) Af de 3.040.000 personer udgør godt 2,2 millioner modtagere af overførselsindkomst og godt 800.000 offentligt ansatte.” Den nuværende stigning stopper ikke her. CEPOS’s cheføkonom mener, at Danmark kan forvente yderligere stigning i antallet af offentligt ansatte med 40.000 personer frem mod 2030 samt en stigning på 40.000 personer, der modtager overførselsindkomst. phhmw Papir er taknemligt: Mads Lundby Hansen, 50 år, har tidligere arbejdet som cheføkonom for Venstre og økonom i Finansministeriet. Han er uddannet cand.polit. Og har undervist på polit-studiet ved Københavns Universitet. Der er to millioner overførselsindkomstmodtagere, hvoraf mange bliver glade for at få den check.« Vi har 700.000 danskere i den erhvervsaktive alder på overførselsindkomst. Det er alt for mange, lyder det fra cheføkonom Mads Lundby Hansen. J.B.Olsen sportsmand: 750.000 på overførelsesindkomst. Inger Støjberg: "Men vi vil blive ved med at bruge det overliggende tal på 800.000, for det er det tal, som bedst beskriver den socialpolitiske og økonomiske udfordring i Danmark.« DR.: Nye tal, nu 757.900 personer på offentlig forsørgelse. Målet er 600.000 inden 2020 Tante Berlingske: Op mod en million danskere i den arbejdsdygtige alder er på offentlig forsørgelse. DR.: Joachim B.-påstand faktatjekket: Lever 2,1 millioner på offentlig forsørgelse? Mads Lundby Hansen, Cepos: ca. 2,1 millioner danskere på overførselsindkomster. Mads Lundby Hansen: Lad os få nogle af de 2,1 millioner danskere på overførselsindkomst i arbejde. Cepos.: Ud af de 2,17 millioner danskere, som Cepos refererer til Cepos-direktør: Sundt for fattige børn at lære konsekvenserne af lediggang Cepos-chef og LA-politiker blandt stifterne af ny klimaskeptisk klub: En nystartet dansk forening mener, at FN’s klimapanel overdriver og at konsekvenserne af global opvarmning har været “nettopositive” Cepos: Danmarks Statistik puster antallet af fattige op. Hilsen Peter ![]() Sidst redigeret af phhmw; 17-04-2021 kl. 10:28. |
![]() |
![]() |
![]() |
#64 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Eksperter: Anonyme pengemænd bag tænketanke er et demokratisk problem
https://finans.dk/politik/ECE9690502...em/?ctxref=ext
De danske tænketanke får større og større indflydelse på dansk politik. Derfor bør der herske mere åbenhed om, hvem der sponsorerer tænketankene, mener to af landets førende eksperter. »Vi har fra starten valgt, at vi ikke lægger vores økonomi og donatorer åbent frem. Det er et vilkår for, at vi kan skaffe finansiering til vores aktiviteter og et krav, vores donatorer kan stille til os. For de ønsker ikke at komme frem i offentligheden,« siger Martin Ågerup, adm. direktør i Cepos. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#65 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Mads Lundby Hansen: Tiden er kommet til lavere SU
https://www.berlingske.dk/kommentare...-til-lavere-su
Jeg har en forventning om, at lavere SU vil betyde, at unge i højere grad vil betragte uddannelse som en investering. Dvs. noget der skal give et godt job og en solid indtægt. Når det bliver dyrere at studere i form af lavere SU, så vil man i højere grad sørge for at få noget ud af investeringen. Mette Frederiksen har meddelt, at der til sommer skal gennemføres reformer, der øger beskæftigelsen med cirka 10.500 personer. Dette for at kompensere for, at Mette Frederiksens politik indtil videre har reduceret beskæftigelsen varigt med 10.500 ifølge S-regeringens økonomer. I den forbindelse vil det være oplagt at vende blikket mod den danske SU. Dels fordi den er verdens højeste, og fordi den er langt højere end i sammenlignelige lande som Sverige og Finland. Dels fordi der er et stort jobpotentiale i de knap 500.000, der årligt modtager SU. Løkke fremlagde i 2016 en SU-reform, der ikke kunne få opbakning i Folketinget. Dengang lød skønnet for jobeffekten på 8.000. Nu er den effekt opjusteret til 12.000 af Mette Frederiksens økonomer. Desuden forbedres de offentlige finanser med 4,4 milliarder kroner. Hvis Mette Frederiksen gennemfører Løkkes SU-forslag, er hendes reformkonto positiv svarende til et plus på cirka 1.500 personer. Hovedforslaget er en reduktion i SU-satsen med 20 procent og en tilsvarende stigning i lånemulighederne. Samtidig reduceres SU til normeret tid, dvs. fjumreåret på SU afskaffes. Disse forslag øger beskæftigelsen med 12.000 personer. Fordi de studerende kommer hurtigere igennem uddannelsen og har mere erhvervsarbejde under studiet. Jeg synes, at Løkke-reformen er ganske oplagt i dag. Reduktionen i SU med 20 procent skal ses i lyset af, at vi har verdens højeste SU, og den er næsten tre gange så høj som i Sverige og knap fire gange så høj som i Finland. Det høje, danske SU-niveau giver ikke mening. Når andre nordiske lande kan klare sig med markant lavere SU, så kan vi også. Selv med en reduktion i SUen på 20 procent, er den danske SU fortsat langt højere end i både Norge, Sverige og Finland. En investering Jeg har en forventning om, at lavere SU vil betyde, at unge i højere grad vil betragte uddannelse som en investering. Dvs. noget der skal give et godt job og en solid indtægt. Når det bliver dyrere at studere i form af lavere SU, så vil man i højere grad sørge for at få noget ud af investeringen i form af lån mv. Med muligheden for lån er ingen afskåret fra at tage en universitetsuddannelse, fordi SUen sænkes. Hvis nogle dropper universitetsuddannelsen, fordi det ikke kan »betale sig«, så er det ikke et problem. Snarere tværtimod. En del universitetsuddannelser giver i dag meget lav løn, fordi uddannelserne ikke er efterspurgt på arbejdsmarkedet. Desuden har vismændene udgivet en analyse, der indikerer, at der bruges for mange penge på videregående uddannelse i Danmark. I vismændenes analyse betragtes udgifter til SU og udgifter til uddannelsesdrift under et. Jeg er skeptisk overfor at tilføre budgetforbedringen på 4,4 milliarder kroner til uddannelsessystemet. Danmark har de tredjehøjeste offentlige udgifter til uddannelse i OECD. I stedet bør budgetforbedringen anvendes på lavere marginalskat på arbejde. Det vil blandt andet styrke incitamentet til at tage uddannelser, der giver høj løn. Desuden forbedres arbejdsudbuddet og produktiviteten. Mads Lundby Hansen er cheføkonom i tænketanken Cepos Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#66 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Selvfølgelig blev mit forslag om en formueskat mødt med afsky af propagandacentralen
CEPOS
Af Mogens Lykketoft https://www.berlingske.dk/kommentato...t-med-afsky-af »Du ved jo godt, at bag enhver stor formue ligger der en forbrydelse« var svaret, da jeg i en tidligere sovjetrepublik spurgte, hvem der byggede de store paladser til sig selv. Det er historien om de superrige oligarker, der hamstrede råstoffer og kapitalapparat til spotpriser i 1990erne. Men det beskriver også oprindelsen til formuer, der er grundlagt ved slaveri eller andre brutale former for udnyttelse af andre menneskers arbejdskraft; og det beskriver skadevolderne i finanssektoren, der beholdt enorme gevinster, mens millioner af mennesker i jævne kår mistede både job, hus og opsparing under finanskrisen. En helt anderledes fortælling om rigdom og ulighed er, at nogle få velfortjent samler enorm rigdom, fordi de er særligt talentfulde. Vi ville alle være fattigere, hvis ikke vi havde dem til at investere i arbejdspladser til gavn for de fattige. Det er der mange gode eksempler på. Men problemet er, at opfattelsen af maksimal ulighed som drivkraft for vækst – siden Reagan og Thatcher kom til for 40 år siden – har udløst et globalt neoliberalt felttog mod velfærdsgoderne til de fattige og for skattelettelser til velhaverne. Neoliberale profeter fatter ikke, at et land som Danmark er rigt og har høj beskæftigelse, selvom velfærd og skattetryk er højt. Vi andre kan sagtens forklare det: Et samfund, der investerer offensivt i velfærd, uddannelse, forskning, infrastruktur og klimaløsninger bliver ikke bare sympatisk, men også meget konkurrencekraftigt. To af vore rigeste virksomheder – Novo og Ørsted – fik kickstartet deres position som globale leverandører af hhv. medicinalprodukter og grøn energiteknologi, fordi politikere tidligt stillede høje standardkrav og investerede i folkesundhed og grøn energi herhjemme. Det illustrerer, at en stærk offentlig indsats giver rygstød til private virksomheders jobskabelse og indtjening, som ofte er meget mere værd end lave skatter! Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#67 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Nu også Tom Jensen Berlingske.....
https://www.berlingske.dk/kommentato...og-hvem-der-er
"I 2020 rundede det danske samfund et skarpt hjørne. Tre millioner danskere lever nu af offentlige overførselsindkomster, eller er ansat i den offentlige sektor." 3.000.000 danskere. https://da.wikipedia.org/wiki/Offentlig_sektor Den offentlige forvaltning og service, som ofte er det, der menes, når man taler om den offentlige sektor i snæver forstand, er inddelt i fire delsektorer:[2] Staten Kommuner Regioner Sociale kasser og fonde - dvs. a-kasserne og Lønmodtagernes Garantifond I august 2019 var der 832.000 ansatte, heraf en del deltidsansatte, inden for offentlig forvaltning og service. Det svarede til knap 30 % af samtlige lønmodtagere. https://www.dst.dk/da/Statistik/Publ...sPub?cid=28921 I Danmark bor vi 5,8 mio. personer, 1,7 mio. – eller knap 30 pct. – bor alene, og mændene bliver i gennemsnit 79,0 år gamle, mens kvindernes gennemsnitlige levealder er 82,9 år. Det er blot nogle af de oplysninger, som du kan finde i Danmark i tal 2019. Husk, at papir er taknemligt. Tal, kan bruges til mange ting. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#68 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Hver dansker i arbejde forsørger en person uden job
phhmw
Så får den lige et hak mere i hetzen imod ??????? https://www.nb-okonomi.dk/2021/05/26...cec07-83311907 Hver dansker i arbejde forsørger en person uden job For hver 100 danskere, der arbejder, er der 97,6 danskere som enten er pensionister, børn eller modtager offentlig forsørgelse. På tværs af kommunerne varierer antallet af personer, der skal forsørges pr. 100 personer i arbejde fra 58 til 169. Af Peter Risager, [email protected] Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#69 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 28-08 2014
Lokation: København
Indlæg: 638
Styrke: 11 ![]() |
Nej, CEPOS, I regner forkert, igen og igen og igen …………….
Når politikerne skal diskutere vores forslag, vil jeg derfor opfordre til, at diskussionerne bliver taget på et mere nuanceret grundlag end det, som CEPOS og regnemodellerne er i stand til at levere.
https://www.berlingske.dk/kommentare...regner-forkert Hvordan kunne det gå så galt for CEPOS? Der er en don Quijotes tragikomik over CEPOS' Jonas Herby: Han vil så gerne bevise, at nedlukninger ikke virker på covid-19, men ender med at gøre det modsatte. CEPOS er drevet af ideologi, og ideologi gør blind. Herby fortier således, at for hver forsker, der giver ham ret, er der en håndfuld, som er uenige med ham. https://www.berlingske.dk/kommentare...galt-for-cepos |
![]() |
![]() |
![]() |
#70 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
FH: Nej, CEPOS, I regner forkert
phhmw
Omgivelserne er også begyndt at undre sig over Cepos`s tal-magier. https://www.berlingske.dk/kommentare...regner-forkert Jonas Schytz Juul, cheføkonom, Fagbevægelsens Hovedorganisation Vi er i Fagbevægelsens Hovedorganisation, FH, gået ind i dagpengedebatten med et forslag om at styrke trygheden for de mere end to millioner danskere, der hvert kvartal betaler til en arbejdsløshedsforsikring. Udover at øge trygheden for den enkelte ønsker vi at sikre opbakning til den danske arbejdsmarkedsmodel, hvor tryghed er forudsætningen for fleksibilitet. Om politikerne vil handle på det, er selvsagt en politisk prioritering. Både SF og Venstre har spurgt beskæftigelsesministeren til prisen, men der foreligger i skrivende stund endnu ikke et svar. I den forbindelse kan det også undre, at CEPOS i Berlingske for nylig skråsikkert konkluderede, at det ville føre til et stort velstandstab og et fald i beskæftigelsen på 5.000 personer. Skønnet er angivelig lavet med afsæt i vores tal, og det beror på en misforståelse. Vi har givet et bud på, hvordan Finansministeriet vil regne udgifterne til vores forslag med afsæt i en tidligere beregning af et lignende forslag fra SF. Det er dog ingenlunde ensbetydende med, at vi er enige i dette skøn, hvilket vi har skrevet en hel rapport om. Adfærdsberegningerne betyder en seksdobling af prisen på at styrke dagpengene, hvilket i høj grad er drevet af de såkaldte tilgangseffekter, som der findes meget ringe videnskabeligt belæg for. Derudover er der ikke skelet til de positive virkninger ved en højere dagpengedækning i form af for eksempel højere tilslutning til a-kasserne, bedre jobmatch og mere fleksibilitet på arbejdsmarkedet. Effekter som ellers burde være helt centrale i beslutningsgrundlaget. Når CEPOS og ministerierne vurderer effekterne af justeringer i dagpengesystemet, overser de begge den rolle, som dagpengesystemet spiller i dansk økonomi. Det er helt unikt, at hovedparten af den danske arbejdsstyrke selv finansierer en stor del af dagpengeforsikringen, og dermed understøtter fleksibiliteten. Dagpengesystemet er kort sagt én af hovedforklaringerne på et velfungerende dansk arbejdsmarked, selvom CEPOS indimellem fremstiller det som et bistandskontor. Hvis ikke det var for dagpengesystemet, ville dansk økonomi og arbejdsmarkedet se helt anderledes ud. Og bliver man ved med at forringe dagpengene, kan man i sagens natur ikke forvente samme tilslutning. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|