![]() |
|
Politik og Samfund Her er det tilladt at diskutere politik , nyheder og andre samfundsproblemer. Hvis du har problemer med at andre udtrykker deres uforbeholden mening om vores samfund, så er dette nok ikke stedet for dig. |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#651 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.972
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Fejl i 89% af klagesagerne.
#enmillionstemmer ved Monica Lylloff leder, mor til 3 handicappede børn:
Fejl i 89% af klagesagerne. Kommunal uvilje. Overtrædelser af Børnekonventionen. Svigt af børnefamilier. Sjældent har jeg set en så alvorlig rapport om manglende retssikkerhed i Danmark. Og der er helt stille….. Der er ikke engang en bekymret selfie fra socialministeren. Citat fra rapporten: “Når der samtidig kan konstateres, et for danske forhold, abnormt højt fejlniveau i forvaltningsafgørelserne, ses at risikoen er realiseret, og det for en meget udsat målgruppe. Der er reelt tale om en ”failed administration” situation. Der er ikke længere sammenhæng mellem de rettigheder, som Folketinget har givet borgerne i loven, og den måde de administreres på i virkeligheden. Det er altså ikke længere politikernes lovgivning, der regulerer området, men tilfældigheder. Nogle få kommuner gør det godt – de fleste gør ikke. Det er uforeneligt med almindelige retsstatsprincipper at lade en sådan tilstand fortsætte.” Det er så sindssygt vanvittigt, at der i et land som Danmark eksisterer SÅ ringe forvaltning af gældende lov. Lovgivning der skal hjælpe børn og familier på den bedste måde vel at mærke. Skammeligt! phhmw Vejledende sagsantal til socialrådgiverne. ![]() På 15 år taler politikerne og socialrådgiverne stadig om Vejledende sagsantal, fordi socialrådgiverne IKKE vil være autoriserede med personligt ansvar over for lovgivningen. Skammeligt. https://socialraadgiverne.dk/nyt-pro...-med-handicap/ Nyt projekt skal bane vejen for mere tid til voksne med handicap Nu er der forhåbentligt mere tid på vej til socialt arbejde. For i fredags landede en bred aftale om fordeling af socialreserven. Aftalen betyder 13 mio. kr. til et nyt investeringsprojekt, som skal afprøve erfaringer fra Sverige og Tættere på Familien i Aarhus på voksenhandicapområdet. Dansk Socialrådgiverforening har aktivt arbejdet for at projektet kan blive til virkelighed. Et nyt projekt skal bane vejen for mere tid til sagsbehandlingen på voksen handicapområdet, og dermed skabe med inddragelse, tillid og bedre retssikkerhed. – Jeg er begejstret for at man nu afprøver investeringstilgangen på voksenområdet. Jeg véd, at socialrådgiverne sidder med alt for høje sagstal i dag. Jeg håber, at det nye projekt kan sætte gang i en positiv spiral, så der bliver mere tid til socialt arbejde på voksen handicapområdet, siger Mads Bilstrup, formand for Dansk Socialrådgiverforening. Rapport om retssikkerhed for børn, der hjemmetrænes https://www.hjernebarnet.dk/aktuelt/...0A78XlXs8XKLEg 1. oktober 2008 trådte loven om hjemmetræning af børn med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne i kraft. Loven blev mødt med stor glæde, da forældre siden 1998 havde kæmpet for lovgivning på området. phhmw Det mest smertelige er den stilhed, tavsheden blandt vores raske medborgeres side af. Problemstillingen med handicappede manglende hjælp og manglende retssikkerhed har ingen interesse. Det er smerteligt. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#652 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.972
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Mern sagen erstatning til 6 plejebørn
Lad os aldrig glemme:
Bornholm-sagen Vejle-sagen Rebild-sagen Esbjerg-sagen: Ny Brønderslev-sag: Brønderslev-sagen Sønderborg-sagen Tinglev-sagen: Videbæk-sagen Tønder-sagen Mern-sagen Vordingborg kommune ![]() Hvis socialrådgivere var statsautoriserede, med personligt ansvar over for lovgivningen, var ikke een eneste anmeldelse smidt i skraldespanden. https://www.tv2east.dk/vordingborg/e...uKvfpfn2TGwW4w Levede Vordingborg kommune op til sit ansvar? https://www.tv2east.dk/vordingborg/m...til-sit-ansvar Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#653 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.972
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Kamilla bedrøvet over rekordmange fejl
phhmw første afsnit
»Nu er jeg selv socialrådgiver, men hvis man ikke kender lovgivningen, så kan de køre om hjørner med én, og så er det helt umuligt at gennemskue.« »Nu er jeg selv socialrådgiver, men hvis man ikke kender lovgivningen, så kan de køre om hjørner med én, og så er det helt umuligt at gennemskue.« »Nu er jeg selv socialrådgiver, men hvis man ikke kender lovgivningen, så kan de køre om hjørner med én, og så er det helt umuligt at gennemskue.« »Nu er jeg selv socialrådgiver, men hvis man ikke kender lovgivningen, så kan de køre om hjørner med én, og så er det helt umuligt at gennemskue.« Forstår læserne hvorfor denne tråd er oprettet, omhandlende kravet om, at alle socialrådgivere skal være autoriserede, med personligt ansvar over for overholdelse af Folketingets vedtagne love? SAMFUND 27. nov. 2021 - 7:57 Kamilla bedrøvet over rekordmange fejl: 'Jeg skal være socialrådgiver for mit eget barn' https://www.bt.dk/samfund/kamilla-be...box=1637998176 »Åh, jeg kender alt til det!« Kamilla Kristensen lyder nærmest opgivende, da hun i telefonen bliver bedt om at forholde sig til, at Odense Kommune sidste år blev underkendt i hele 68 procent af de klager, som familier til børn med særlige behov indgav til Ankestyrelsen. »Det er sørgeligt. Det er, som om det er ligegyldigt for politikerne.« Kamilla Kristensen er mor til sønnen Marius, som er diagnosticeret med adhd. Marius har som følge af sit handicap brug for massiv støtte. En støtte, som de seneste mange år har været et konstant stridspunkt mellem familien og Odense Kommune. »Alt det, der koster penge, er de ikke villige til at bevilge, selvom lovgivningen siger, de skal.« »I vores kommune er det vigtigste, at vi får fine bygninger og letbane. Nu skal vi så også hen og betale til to nye rådmandsposter.« Kamilla Kristensen er selv uddannet socialrådgiver. Forud for kommunalvalget i 2017 forsøgte hun – sammen med en større gruppe af forældre til børn med særlige behov – at råbe politikerne i op. Men selvom gruppen dengang fik besøg af blandt andet borgmester Peter Rahbæk Juel (S), som lovede bod og bedring, så er der altså stadig store problemer med kvaliteten af kommunens sagsbehandling. Den såkaldte 'omgørelsesprocent' lå på børnehandicapområdet på 30 procent i 2019, men siden er det gået hastigt den forkerte vej. Omgørelsesprocenten rundede således sidste år 68 procent, hvilket placerer Odense Kommune solidt på den forkerte side af landsgennemsnittet. »Det kommer ikke bag på mig,« siger Kamilla Kristensen. »Uanset om man klager – til rådmanden eller borgmesteren – så bliver det bare kørt rundt i systemet, indtil klagen når tilbage til den forvaltning, som har truffet afgørelsen.« »Det er et lukket land. Der er ikke et ordentligt menneskesyn,« mener hun. En kritik, som børn- og ungerådmand Susanne Crawley (R) gerne vil forsøge at komme i møde, men som hun alligevel ikke anerkender. »Først og fremmest må man jo slet ikke lave afgørelser, der er begrundet i økonomi, så det gør vi selvfølgelig heller ikke. Dog er jeg godt klar over, at vores evne til at kommunikere til forældrene, at de er i gode hænder i Odense Kommune, ikke har været optimal,« siger Susanne Crawley. Beskæftigelses- og socialudvalget fik på et udvalgsmøde onsdag i denne uge en status på arbejdet med at forbedre sagsbehandlingen i sager som Kamilla Kristensens. Formålet er at få omgørelsesprocenten ned på et acceptabelt niveau. »Alle omgørelser bør føre til, at man kigger sig selv i kortene, og det er jeg vidende om, at man gør i forvaltningen,« siger Susanne Crawley. Hun tilføjer, at stigningen i antallet af sager, hvor kommunen underkendes af Ankestyrelsen, blandt andet skyldes fejl i afgørelser om familiers ret til at få kompensation til indkøb af sukkerfrie produkter til deres barn med diabetes. Forvaltningen fremhæver i desuden i referatet fra onsdagens udvalgsmøde, at antallet af klager er faldet til 28 sidste år (mod 40 året før). Men at antallet af klager har været faldende er ikke udtryk for bedring, lyder det fra Kamilla Kristensen. »Det er der bare én grund til. Det er, fordi det lykkes at køre folk ned med stress.« »Nu er jeg selv socialrådgiver, men hvis man ikke kender lovgivningen, så kan de køre om hjørner med én, og så er det helt umuligt at gennemskue.« Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#654 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.972
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
"Socialrådgiveren" direkte fra at have været bartender blev socialrådgivervikar.
Fra Facebook
""Jesper Kokkendoff Jørgensen DEL: Det er meget vigtigt, at I alle bliver opmærksomme på at "socialrådgiver" ikke er en beskyttet titel. Men der blev stillet et lovforslag om det i 2021 som desværre ikke fik nok tilslutning. Det er ellers meget vigtigt, dat titlen bliver beskyttet, da jeg lige nu sidder som frivillig psykolog (er uddannet, psykolog er en beskyttet titel) og læser børnesager, hvor flere af disse uuddannede socialrådgivere, som bare bruger titlen, sidder og afgøre om børn skal tvangsfjernes og tvangsbortadopteres. En af disse sagsbehandlere kan alene sørger for at børn tvangsfjernes. Lige nu sidder jeg med en sag, hvor jeg ved god research har fundet ud af at "socialrådgiveren" direkte fra at have været bartender blev socialrådgivervikar, så socialrådgiver og nu sidder godt placeret som repræsentant for de andre socialrådgivere i en kommunen!!!!!!!! Jeg har undersøgt flere "socialrådgiveres" baggrund og der er ufatteligt mange af dem der sidder i kommunerne der ikke er uddannede på den Sociale Højskole. De er enten uuddannede eller har en anden baggrund. Derudover så tillader mange både uddannede og uuddannede socialrådgivere at lege psykologer og læger og udtale sig om direkte psykologiske forhold eller skrive diagnoser ind i sagerne, som de selv påstår forældrene i børnesager har. Jeg er DYBT DYBT chokeret. Hvis nogen ønsker at bruge mig som psykolog i medier omkring disse sager, så står jeg gerne frem. Det skal STOPPES NU! DEL"" BORGERFORSLAG https://www.borgerforslag.dk/se-og-s...-TRvv5g9QEGlk4 Socialrådgivere underlægges lov om autorisation Socialrådgivere skal underlægges lov om autorisation, så de kan stilles til ansvar for grove pligtforsømmelse og overtrædelser af lovgivningen. Forslaget her skal medvirke til at sikre at den enkelte borger får den rette hjælp i rette tid. Det skal være således at for at blive omfattet af autorisation, så er det et ubetinget krav at man er uddannet socialrådgiver. Det skal fremadrettet indrettes sådan at for at kunne arbejde som socialrådgiver på alle socialrådgiverens fagområder, så er det et krav at man er uddannet og har sin autorisation i behold. Sager om fratagelse af autorisation skal afgøres i retten, autorisation af socialrådgivere skal indrettes så socialrådgiveren får mulighed for at rette en fejl før det ender i en retssag om overtrædelse af lov om autorisation. Det skal ikke være et nævn, som skal varetage sagerne. Et nævn som feks Psykolognævnet er i denne sammenhæng utilstrækkeligt. Forslag til sanktionsmuligheder ift. hvad retten kan give af straf: a) en bod svarende til en fastlagt procentdel af socialrådgiverens løn, b) skriftlig advarsel, afhængig af fejlen(e)s grovhed, om det vurderes at have foregået bevidst eller ej og om mængden af dem og c) fratagelse af autorisation og retten til at udøve arbejde som socialrådgiver. Den skriftlige advarsel skal ingen udløbsdato have. hvis en socialrådgiver får to skriftlige advarsler, er det ensbetydende med fratagelse af autorisation og dermed retten til at udøve arbejde som socialrådgiver. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#655 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.972
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Kommunerne får bøde, hvis ikke de bruger autoriserede Kloakmestre
... som nedlægger vores kloakrørene der afleder vores menneskelige efterladenskaber.
15.000 20.000 kr i bøde. https://www.tv2nord.dk/bronderslev/b...nde-tilladelse Brønderslev Kommune får dom for manglende tilladelse 15.000 kroner lyder bøden på for ikke at have tilladelserne i orden. Da Brønderslev Kommune i juli 2016 satte gang i et kloakarbejde ved Flauenskjold og Aså Skole, skete det, uden at kommunen havde tilladelse til at udføre arbejde. Det kræver nemlig en autorisation som kloakmester, og den havde kommunen på det tidspunkt ikke. Kommunen blev gjort opmærksom på fejlen af Dansk Byggeri, og det førte til en retssag, som i dag fik sin ende ved Retten i Hjørring med en bøde til kommunen. - Dommen er vigtig for alle autoriserede kloakmestre i Danmark, fordi vi har fået fastslået i dag, at man skal have en autorisation, og at det ikke er nok, at man som kommunal tilsynsmyndighed udfører jobbet selv under påstand af, at man har et kloakfirma, der kan godkende arbejdet. Det duer ikke, siger konsulent for kloakområdet i Dansk Byggeri, Mikael Mortensen. Hos Brønderslev Kommune fortæller chefen for Teknik & Miljø, Benn Erik Grav, at man havde tolket reglerne anderledes, da man gik i gang med arbejdet. Han var ikke selv chef for området i 2016, men han erkender, at autorisationen ikke var på plads. - Derfor tager vi også dommen til efterretning og vælger ikke at anke, siger han. Brønderslev Kommune skal nu betale en bøde på 15.000 kroner, som dermed ligger i den mindre ende af skalaen. Men derfor mener man hos Dansk Byggeri alligevel, at sagen har en stor principiel værdi. - Det allervigtigste er, at vi har fået slået fast, at man skal have en autorisation for at udføre autorisationskrævende arbejde. Vi mener jo, at det bør være almindelige kloakmesterfirmaer, der udfører arbejdet, som kommunen skal føre tilsyn med, om arbejdet bliver udført lovligt. Og det er ikke sket i den her sag, siger Mikael Mortensen fra Dansk Byggeri. Men i tunge børnesager kræver samfundet ikke en autorisation for socialrådgivere, sagsbehandlere, kommunomer eller sagsformidlere der sidder med tvangsfjernelser af børn. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#656 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.972
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Synes I ikke, at det er lidt grådigt at bede om en ny kørestol?
”Har I ikke noget familie, som kan hjælpe lidt til?”
”Det er ret dyrt, det er I godt klar over, ikke?” ”Du beder om meget hjælp, du skal vist have vurderet din forældreevne”. ”Kommunen er ikke en gavebod”. ”Prøv at gå lidt væk fra den der offerrolle”. ”Har I tænkt på frivillig anbringelse?” "Trusler om fjernelse af børn vs Arbejdsmarkedområdet" https://www.k10.dk/showthread.php?t=35307 Ovenstående citater kommer fra kommunale sagsbehandlere, og ordene er faldet som første reaktion på forældres ansøgning om et hjælpemiddel eller om mere støtte. Citaterne er samlet af Emil Falster, som i forbindelse med forarbejdet til sin ph.d.-afhandling var på hjemmebesøg hos 39 familier med handicappede børn. https://www.lfs.dk/15225?fbclid=IwAR...C0uW-mQW0YdU6o Der er opstået en samfundsfortælling om, at udgifterne til mennesker med handicap stiger og stiger. Men sandheden er, at udgifterne til det specialiserede socialområde er faldet, og at det til gengæld er blevet legitimt at nære mistillid til mennesker med handicap og deres familier og at opfatte dem som grådige, siger cand.scient.adm. og ph.d. Emil Falster, som i sin forskning er gået tæt på mødet mellem ”kommunen” og familier med børn med handicap. Tekst og foto: Anna Louise Stevnhøj Kommunen er modstander ”Jeg afsluttede hvert hjemmebesøg med at spørge familierne om, hvilken umiddelbar kommentar de fik fra den offentlige myndighed, da de søgte om hjælp og støtte. Og de nævnte udtalelser er bare eksempler. Forældrene blev generelt enten mødt med negligering af deres egne eller barnets behov, eller også blev de direkte mistænkeliggjort. Det blev antydet, at de skulle være taknemmelige, og at de var grådige. Og så var der kommentarer, der blev opfattet truende, fordi det blev antydet, at man jo måtte vurdere, om de var gode nok forældre, når de var nødt til at søge om hjælp,” siger Emil Falster. Han påpeger, at måden at tale på fra de kommunale sagsbehandleres side er særligt tankevækkende, idet forældrene har været i kontakt med kommunen, mens de har været i en sårbar position, hvor de har oplevet at have brug for hjælp. Dreng fik ikke kørestol Da Emil Falster begyndte at skrive ph.d., var hans fokus de barrierer, som børn med handicap møder i deres dagligdag, og hvordan det påvirker deres liv. ”Det gik op for mig, at ”kommunen” for mange børn bliver den afgørende begrænsning for deres udvikling og trivsel. Det er helt konkret blevet vanskeligere at få de hjælpemidler og den støtte i hverdagen, der er brug for, lige som det er ekstremt svært for forældrene at få dækket tabt arbejdsfortjeneste, hvis de ikke kan arbejde fuldt ud på grund af deres barns handicap,” siger Emil Falster, der refererer et af de mere grelle eksempler, han har mødt. ”Jeg besøgte en dreng, der var sengeliggende, fordi han ikke havde en kørestol. Familien havde ansøgt om en ny, fordi han var ved at vokse ud af den gamle, men kommunen satte spørgsmålstegn ved, om det var rigtigt. Så ansøgningen var gået i stå, og drengen kunne ikke komme i skole. Man skal ikke vide meget om udviklingspsykologi for at regne ud, hvad det gør ved en dreng, at han begrænses fra sine sociale relationer, fordi han rent fysisk ikke kan komme i skole,” siger Emil Falster. Vokser op med skyld og skam Han kan fortælle om en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på 39 uger, hvis der skal ansøges om handicapbil. ”Der er vel at mærke 39 uger, hvor barnet kan være afskåret fra fritidsaktiviteter og fra at være sammen med venner i fritiden, og hvor hele familien har meget svært ved at få deres dagligdag til at hænge sammen uden bil,” siger Emil Falster. Hans forskning viser, at belastningen på forældrene får stor betydning for børnenes trivsel og udvikling. ”Min ph.d. omfatter 100 børn og unge, og der er ingen familier, der ikke på et eller andet niveau har haft vanskeligheder med at få hjælp fra det kommunale system. Og det påvirker børnene. De kan ikke undgå at opdage det, for de kan mærke på deres forældre, at de bliver stressede af samarbejdet med kommunen, og det bliver værre, jo ældre de er. Det, jeg møder, er børn, der begynder at undertrykke deres behov – fx for at være sammen med deres venner. For de vil ikke belaste deres forældre mere, end de allerede oplever, at de gør. Det er børn, der vokser op med skyld og skam over, at deres handicap belaster deres familier,” siger Emil Falster. Follow The Money Det er oplagt at rette frustrationen og vreden mod de sagsbehandlere, der er de konkrete afsendere af ufølsomme eller ydmygende kommentarer, og som laver forkerte afgørelser, der ender i Ankestyrelsen. Men Emil Falster ser ikke, at socialrådgiverstanden er blevet forrået. ”Jeg ser det som et resultat af de samme strukturelle og kulturelle forandringer, der rammer mennesker med handicap. Og så ser jeg også en faggruppe, der er ekstremt presset.” Emil Falster mener, at samfundssynet på medborgere med handicap har ændret sig gennem de seneste 10-15 år. ”Synet på mennesker med handicap er blevet præget af den både økonomiske og symbolske nedskæringspolitik, som opstod fra 2009 efter finanskrisen, hvor budgetloven og serviceloftet for alvor begyndte at presse de kommunale budgetter. På samme tidspunkt begyndte man især fra Finansministeriet side at italesætte ”den betydelige udgiftsvækst på det specialiserede socialområde”. Det blev legitimt at tale om mennesker med nedsat funktionsevne som en økonomisk belastning,” siger Emil Falster. Gøgeungeeffekten Han har især hæftet sig ved, at flere politikere i perioden omtalte det specialiserede socialområde som en ”gøgeunge”, det vil sige som en snylter, der skubber de ægtefødte fugleunger ud af reden. ”Der blev sagt og skrevet meget om en vækst i udgifterne til handicapområdet og om det stigende antal især børn og unge, som fik diagnoser. Det blev legitimt åbenlyst at tale om, hvordan man kunne og skulle spare på disse grupper. Så det er nærmest gået under radaren, at udgifterne til området slet ikke er steget – tvært om,” siger Emil Falster, der peger på, at udgifterne til det specialiserede socialområde er faldet fra 47,3 milliarder i 2008 til 44,4 milliarder i 2016. ”Der er væsentligt færre penge til området i dag, end der var før finanskrisen. Samtidig er der kommet flere mennesker med handicap, fordi flere får diagnoser, og fordi mennesker med handicap lever længere. Så servicen er forringet helt generelt. Der er på samme tid skabt en samfundsfortælling om, at mennesker med handicap faktisk bør skamme sig og være taknemmelige og ydmyge, fordi de er ansvarlige for den kommunalpolitiske situation. Og det er det, der helt konkret afspejler sig i behandlingen af familier med børn der har et handicap. ” Udtalelse og ministersvar LFS afholdt i november 2021 debatmøde om handicapområdet på Arbejdermuseet i København med deltagelse af organisationsrepræsentanter, pårørende, mennesker med handicap m.fl. Emil Falster indledte debatmødet med oplæg om, hvordan familier med børn med handicap oplever mødet med det kommunale system. Mødet mundede ud i en fælles udtalelse, som blandt andet blev sendt til socialminister Astrid Krag. Både udtalelse og svar fra Astrid Krag kan læses på www.lfs.dk/15106 Astrid Krag https://www.lfs.dk/15106 Hilsen Peter ![]() Bilag Gøgeunger kaldes de handicappede. http://www.k10.dk/showthread.php?t=13925 Sygdomsbyrde. Ældrebyrde "udgifterne til det specialiserede område, at de har en "skadelig gøgeungeeffekt" "Krævementalitet" http://www.k10.dk/showthread.php?t=32591 |
![]() |
![]() |
![]() |
#657 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.972
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Borgerforslag: Giv socialrådgiverne autorisation
Startdato 05. marts 2022
Slutdato 01. september 2022 Kære alle k10er. Så er det nu du skal take stilling: https://www.borgerforslag.dk/se-og-s...6zxz3qkTc2ViKw Socialrådgivere skal underlægges lov om autorisation, så de kan stilles til ansvar for grove pligtforsømmelse og overtrædelser af lovgivningen. Forslaget her skal medvirke til at sikre at den enkelte borger får den rette hjælp i rette tid. Det skal være således at for at blive omfattet af autorisation, så er det et ubetinget krav at man er uddannet socialrådgiver. Det skal fremadrettet indrettes sådan at for at kunne arbejde som socialrådgiver på alle socialrådgiverens fagområder, så er det et krav at man er uddannet og har sin autorisation i behold. Sager om fratagelse af autorisation skal afgøres i retten, autorisation af socialrådgivere skal indrettes så socialrådgiveren får mulighed for at rette en fejl før det ender i en retssag om overtrædelse af lov om autorisation. Det skal ikke være et nævn, som skal varetage sagerne. Et nævn som f.eks. Psykolognævnet er i denne sammenhæng utilstrækkeligt. Forslag til sanktionsmuligheder ift. hvad retten kan give af straf: a) en bøde svarende til en fastlagt procentdel af socialrådgiverens løn, b) skriftlig advarsel, afhængig af fejlen(e)s grovhed, om det vurderes at have foregået bevidst eller ej og om mængden af dem og c) fratagelse af autorisation og retten til at udøve arbejde som socialrådgiver. Den skriftlige advarsel skal ingen udløbsdato have. hvis en socialrådgiver får to skriftlige advarsler, er det ensbetydende med fratagelse af autorisation og dermed retten til at udøve arbejde som socialrådgiver. Socialrådgivere skal underlægges lov om autorisation, så de kan stilles til ansvar for grove pligtforsømmelse og overtrædelser af lovgivningen. Forslaget her skal medvirke til at sikre at den enkelte borger får den rette hjælp i rette tid Socialrådgiveren skal til enhver tid både have de midler og muligheder til sin rådighed der skal til for at udføre arbejdet med menneskers liv og forsørgelse på en både ordentlig og anstændig måde. Det skal derfor altid være uddannede socialrådgivere som udfører jobbet som socialrådgivere. Dette i særlig grad for at sikre, at fagligheden bliver højnet I dag eksisterer der faktisk ikke retssikkerhed for mennesker der er i klemme i systemet. Det gælder både i børnesager, på jobcentrene, på ydelseskontorerne, på handicapområdet og på ældreområdet Man er som borger med brug for hjælp desværre oppe imod en kæmpe overmagt som helt gratis kan begå overgreb i årevis. Det er, i vores øjne, tvingende nødvendigt at socialrådgiverne skal autoriseres, da vi er klar over at der findes kommuner der presser deres medarbejdere til at bryde loven for at spare penge. Autorisation af socialrådgiverne skal indrettes så en socialrådgiver får mulighed for at rette en fejl, før det ender i en retssag om overtrædelse af lov om autorisation. På Dansk Socialrådgiverforenings hjemmeside er der flere artikler og debatter der omhandler emnet, det fortæller at der er interesser fra fagområdet om emnet, hvilket er positivt. Der har bl.a. været holdt medlemsmøder for socialrådgivere om autorisationsmodeller. Samtidig bør socialrådgiveruddannelsen forbedres med fokus på specialer og der skal tilbydes efteruddannelse med specialisering indenfor de forskellige områder. Andre fagområder har også deres uddannede arbejdere under lov om autorisation der sikrer at deres arbejde kan udføres med en større tilfredsstillelse, at deres omdømme og fagligheden i arbejdet bliver meget bedre og sikrer at loven overholdes da det er mindre attraktivt at begå "beordret lovbrud" hvis man selv kan blive straffet for det. phhmw Glem ikke, at samfundet kræver, at bortledning af dine menneskelige efterladenskaber, skal kloakrørene nedlægges af en Autoriseret Kloakmester. Ellers vil kommunerne, hverken udstede byggetilladelse eller ibrugtagningsattest. Det kræver samfundet. Derimod kan socialrådgivere, sagsbehandlere, kommunomer sidde og sagsbehandle tunge børnesager, tvangsfjernelser uden nogen form for personlig autorisation, med personligt ansvar over for lovgivningen. Som autoriserede sundhedspersoner, læger, sygeplejersker, SOSU-assistenter etc Her kræver samfundet intet om en personlig autorisation til socialrådgivere. Håber du forstår, hvor vigtigt at du støtter op om dette forslag til styrkelse af ordentlighed og retssikkerhed. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#658 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.972
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Pligten til og straffen for at underrette – autorisationsloven vs serviceloven
Pligten til og straffen for at underrette – autorisationsloven vs serviceloven
I forbindelse med sin masteropgave om udsatte børn og unge spurgte kronikøren flere parter til underretningspligten i en sag. Halvdelen svarede, at lægen havde underretningspligten, og den anden halvdel sagde, at lægen ikke skulle underrette. De uklarheder går ud over sårbare børn, mener kronikøren. https://ugeskriftet.dk/debat/pligten...s-serviceloven Forfatter(e) Inge Ibsen, speciallæge i almen medicin, Master i udsatte børn og unge. At underrette kommunen om vordende forældre og/eller børn anses for at være en alvorlig handling. Oftest sker det med samtykke fra dem, som det vedrører. Men de føler det nogle gange som en unødvendig magtanvendelse, som de klager over. Uanset hvordan det føles, så har bl.a. Barnets Reform (2011) og Overgrebspakken (2013) og andre opdateringer af serviceloven betydet skærpet fokus på barnets tarv. Med det formål at understrege underretningspligten for fagprofessionelle blev straffen for ikke at underrette skærpet med op til et års fængsel i forbindelse med Ghettoplanen (straffelovens §156). Dette var især begrundet i at undgå tidligere frygtelige sager om overgreb og mistrivsel hos børn, som havde været set af fagprofessionelle, uden at disse havde reageret på deres bekymring med en underretning. Men læger og andre sundhedspersoner risikerer også straf, når de underretter. Uanset hvad de vælger at gøre, er det derfor forbundet med en personlig risiko. For sjældne underretninger Min påstand er, at dette har den konsekvens, at de for sjældent underretter. Frontpersonale, men også deres ledere og de specialister, som de rådgiver sig med, er i tvivl om lovgivningen. Der skabes derfor arenaer, hvor holdninger betyder mere end viden, og hvor der træffes lokale beslutninger om ikke at underrette, eller at underretningspligten gradbøjes til det, som passer ind i egen hverdag eller projekt. Dvs. at familiære problematikker derfor ikke viderebringes til dem, som har lovhjemmel til at undersøge og eventuelt håndtere det. Dermed får kommende forældre og især sårbare små børn ikke den hurtige, tidlige eller formelle hjælp, som både nuværende og tidligere regeringer har haft intentioner om. For at forstå problematikken, vil jeg foreslå, at man tilgår Sundhedsvæsenets Disciplinærnævns (herefter Nævnet) hjemmeside, og orienterer sig i sager om underretninger behandlet af Nævnet, selv om det undrer mig, at man offentliggør sager med meget sårbare mennesker med en sådan detaljegrad, at flere kan genkendes. Jeg vil benytte mig af en case til at illustrere mine pointer. Case Læge i skadestue undersøgte kvinde, som havde været i håndgemæng med sin samlever. Samleveren mødte op på skadestuen efter kvindens undersøgelse, og parret sluttede fred. Lægen noterede sig, at de begge lugtede af alkohol. Samleveren virkede decideret beruset. Lægen blev orienteret om, at parret sammen havde et lille barn. På grund af den åbenlyse vold og alkoholforbruget blev han bekymret for barnet i hjemmet, hvorfor han drøftede en underretning til kommunen med parret. Parret ville ikke samtykke til en underretning. De angav, at de havde lagt ufreden og alkoholforbruget bag sig. Da kvinden ikke havde behandlingskrævende skader, forlod de skadestuen sammen med retning mod deres fælles hjem. Lægen var fortsat i tvivl vedrørende pligten til at underrette kommunen. Derfor drøftede og rådførte han sig med sine samarbejdspartnere og sin bagvagt. Bagvagten konfererede med en jurist i (...) samt en jurist i (...). Begge jurister oplyste, at der ikke skulle indsendes en underretning. Begrundelsen var det manglende samtykke samt det faktum, at barnet ikke havde lidt fysisk overlast, eller havde været direkte involveret i håndgemænget. Bagvagten konfererede også med kollegaer i afdelingen. Ingen kendte til, at der var skærpet underretningspligt i sådan en sag. Der blev derfor ikke indsendt en underretning. Argumenter for og imod underretning i casen Jeg har i min master i udsatte børn og unge spurgt specialister, herunder jurister på sygehuse, i regioner, Lægeforeningen, Ankestyrelsen, Styrelsen for Patientsikkerhed, Sundhedsstyrelsen, Socialstyrelsen, Børnerådet, Kriminalpræventive Råd samt samarbejdspartnere herunder kommunale socialrådgivere m.fl. , hvorvidt der skulle/ kunne underrettes i den pågældende sag. Enkelte tilbagemeldinger bringes her, som eksempler på dem, som mente, at der henholdsvis skulle og ikke skulle underrettes. Svarene fordelte sig på cirka 50% til hver af grupperne. De, som mente, at der skulle underrettes, vægtede serviceloven. Heraf kendte adskillige jurister ikke til Nævnet eller sager knyttet hertil. De, som mente, at der ikke skulle underrettes, vægtede sundheds-og autorisationsloven, herunder især regler vedrørende samtykke og var tæt forbundet med de sundhedsprofessionelles sundhedsfaglige virke. For underretning 1. »Der er ingen tvivl overhovedet om, at der skal underrettes. Der er skærpet underretningspligt og ved fysisk, psykisk og seksuelle overgreb, der trådte nye regler i kraft i 2013, netop fordi præcis denne målgruppe skulle der fra alles sider være skærpet opmærksomhed på. At et barn uanset alder overværer, at der skændes og slås mellem voksne, er der faktisk evidens for er værre for barnet end selv at blive udsat for det. Skal det defineres, hvad barnet udsættes for, er det psykisk overgreb på barnet. I dette tilfælde har barnet både overværet vold og er i en beruset mors varetægt. Det er total uansvarligt, at der ikke omgående er ringet til de sociale myndigheder og underrettet – og dernæst, at der ikke som minimum efterfølgende er underrettet. Det ser jeg faktisk tangerende til pligtforsømmelse. Det er jo åbenlyst for alle, at mor ikke på daværende tidspunkt kan varetage omsorgen for barnet, og de sociale myndigheder kunne være behjælpelige med at få netværk på banen til at være en hjælp, eller ophold på krisecenter. Der skal fra de sociale myndigheders side sikres, at barnet beskyttes for at overvære en beruset mor, og at barnet ikke overværer (eller er i et værelse ved siden af) volden igen. Det kunne munde ud i, at vi tilbyder et par samtaler eller lukker sagen igen – men det kunne også munde ud i børnefaglig undersøgelse med indsats. Det er selvfølgelig aldrig til at vide og vil bero på en individuel vurdering, men denne vurdering skal de sociale myndigheder beslutte og ikke læge eller overlæge – de SKAL underrette – og det, at moderen er spurgt, skal hun heller ikke – hun skal orienteres om, at det er lægen/sygehusets forpligtigelse at underrette. Måske skulle vi arrangere et møde med læger og overlæger, hvor jeg præciserer lovgivningen på området og deres skærpede underretningspligt – jeg stiller gerne op«. Citat: leder af kommunal børne-ungeforvaltning Imod underretning En jurist svarede som følger. 2. Jurist: »Der er brug for uddybelse af sagen, eksempelvis: Hvor fuld er moderen? Hvor er barnet? Hvor fuld er faderen?«. Jeg svarede: »Det ved jeg ikke. Jeg kan heller ikke forstå, hvordan sundhedsfagligt frontpersonale har lovhjemmel til at indhente sådanne oplysninger, eller at svarene er afgørende for, om der skal sendes en underretning«. Juristen påpeger herefter: »Lægen kan og må ikke underrette, når der ikke er samtykke til det – og det havde moderen jo ikke givet ham. Sådan er det, når man arbejder under sundhedsloven og skal iagttage tavshed i forhold til patienternes private forhold. Der skal være meget graverende forhold og bekymring, før der underrettes, idet det er et meget alvorligt tiltag«. Sanktioner over for sundhedspersoner Nævnet behandler klager over sundhedspersoner og den faglige virksomhed, der er udøvet af dem. Ifølge Nævnets hjemmeside har det ført til adskillige sanktioner, når sundhedspersoner i god tro og med barnets ve og vel i sigte, har underrettet. Disse sager er ikke særlig kendte, for det er skamfuldt for fagprofessionelle at blive sanktioneret på deres meget personlige egenskaber, eksempelvis: »ikke at have udvist omhu og samvittighedsfuldhed og/ eller uhildethed«, især når de har reageret på deres bekymring og overholdt deres personlige pligt jf. serviceloven. Jeg undrer mig over det grundlag, som Nævnet vægter. Jeg forstår eksempelvis ikke, at beskrivelse fra en kommende mor om hendes manglende lyst til amning skal sidestilles med friheden til at vælge amning til eller fra. Det kan netop være i sådanne udtalelser, at man kan afdække en kommende mors forestillinger om både sig selv som mor, men også sit kommende barns behov. Ligeledes kan beskrivelse af andre relationers optræden eller fremtoning være relevant, men man har ikke lovhjemmel til at undersøge deres situation i øvrigt. Børn kan have nære relationer med stor betydning for deres udvikling og trivsel, eksempelvis nuværende eller tidligere »pap-forældre« og måske også disses tidligere eller nuværende partnere etc. Mit spørgsmål er: hvordan kan Nævnet sanktionere i forhold til en faglig standard, når en sundhedsperson beskriver sine bekymringer i en underretning, da en sådan faglig standard ikke forefindes nogen steder? Sundhedsstyrelsens vejledning for sundhedspersoner vedrørende underretning er fra 2005 og stemplet »historisk«. Alligevel findes den fortsat som dokumentation for Nævnets vurdering, eksempelvis omkring samtykke. Alle tilgængelige vejledninger bygger på serviceloven, og den tilsiger de fagprofessionelle at beskrive årsagen til deres bekymring uden formkrav. Nævnet sanktionerer således disse beskrivelser jf. en ikke kendt faglig standard. Umiddelbart virker Nævnets meget indgående behandling af underretningerne mere som smagsdommeri. Det medfører forvirring for dem, som søger at efterkomme servicelovens retningslinjer om, at man i en underretning skal koncentrere sig om det, at de vordende forældre/ barnet har brug for særlig støtte, herunder de faktuelle og relevante årsager hertil. Herefter er det op til kommunen at undersøge sagen, herunder finde oplysninger, som ikke er relevante. Slutteligt ser jeg, at Nævnet også har sanktioneret i sager, hvor der ikke er underrettet. Hører dette ikke under straffeloven? Tiltales man efter straffeloven, gælder en række særlige garantier efter retsplejeloven, herunder ankeadgang. En sanktion som »ikke kan udvise omhu og uhildethed og/eller samvittighedsfuldhed« fra Nævnet kan der ikke klages over. Konklusion: Hvordan gik det parret og deres lille barn? Det gik desværre meget dårligt. Kommunens medarbejdere kom for sent. Svar: Underretninger giver sjældent anledning til kritik Af kontorchef Søren Stidsen, Jura og rettigheder i Styrelsen for Patientklager. Styrelsen for Patientklager er sekretariat for Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn. Derfor svarer styrelsen på vegne af nævnet. Det er selvfølgelig helt afgørende, at der er klarhed om lægers underretningspligt. Den klarhed håber jeg, at vi kan bidrage med i nedenstående kommentar til kronikken om pligten til at underrette. Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn behandler klager fra patienter og pårørende over navngivne sundhedspersoners underretning til de sociale myndigheder om børn, der kan antages at have behov for særlig støtte, jf. servicelovens § 153. Disciplinærnævnet har hjemmel til at behandle disse klager i klage- og erstatningslovens § 2, hvor der henvises til sundhedslovens kapitel 9 om tavshedspligt og videregivelse af helbredsoplysninger m.v. Disciplinærnævnet tager stilling til, om sundhedspersonens videregivelse af helbredsoplysninger m.v. var i overensstemmelse med reglerne i sundhedslovens kapitel 9. Hvis dette ikke var tilfældet, udtaler disciplinærnævnet kritik af sundhedspersonen. I de fleste af sagerne om underretning udtaler disciplinærnævnet ikke kritik. Disciplinærnævnet har i underretningssagerne en lempelig praksis i forhold til sundhedslovens krav om, at sundhedspersonen skal forsøge at indhente forældrenes samtykke til underretningen. Det er tilstrækkeligt, at forældrene forsøges orienteret om, at sundhedspersonen vil sende en underretning. Det er derfor nok, at sundhedspersonen forsøger at ringe. Der kræves dog ikke (forsøg på) orientering af forældrene, hvis underretningen handler om mistanke om forældrenes overgreb mod barnet. Offentliggørelse af afgørelse Vi offentliggør løbende udvalgte anonymiserede afgørelser om underretning til de sociale myndigheder på Styrelsen for Patientklagers hjemmeside. Det sker for at sikre læring og åbenhed om nævnets praksis. Vi vurderer selvfølgelig inden offentliggørelse, om afgørelsen indeholder oplysninger, som vil kunne føre til genkendelse af patienten eller forældrene, selv om deres navn ikke fremgår. Afgørelserne på hjemmesiden er et udtryk for disciplinærnævnets til enhver tid gældende praksis. Der kan derfor være afgørelser, som er offentliggjort for f.eks. ti år siden, som ville have fået et andet udfald i dag. Disciplinærnævnet så for eksempel tidligere mindre lempeligt på sundhedslovens krav om indhentelse af samtykke til underretningen, end nævnet gør i dag. Disciplinærnævnet anvender som udgangspunkt kun gældende regler. Der kan dog være tilfælde, hvor det påklagede forhold har fundet sted for nogle år tilbage. Her gælder de på det tidspunkt gældende regler. Derfor kan der forekomme eksempler på brug af vejledninger, der nu er stemplet »historiske«. Sanktioner eller ej I kronikken anføres det, at det af vores hjemmeside fremgår, at underretninger »har ført til adskillige sanktioner«. Jeg vil gerne præcisere, at nævnets opgave alene er at vurdere, om der er grundlag for kritik eller ej. Nævnet kan altså ikke pålægge læger sanktioner forstået som straffende foranstaltninger. Jeg håber, at ovenstående giver øget klarhed om nævnets praksis i underretningssager. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#659 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.972
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Politiken mener: Fejl skal koste dyrt
Måske bør socialrådgivere og andre, der arbejder med området, have en autorisation, som kan fratages ved grove, gentagne og grelle fejl.
https://politiken.dk/debat/ledere/ar...lkRzSK6m9yAY4g Fejl i handikapsager bør få konsekvenser. Kommunerne laver alt for mange fejl på handikapområdet. I denne uge kom statsrevisorerne med en ekstremt skarp kritik. De finder det bekymrende, at Ankestyrelsen har omgjort kommunernes afgørelser i mere end en tredjedel af sagerne i 2013-2021, fordi kommunerne ikke har overholdt gældende regler og love på området. En gennemgang af 50 sager viste fejl i over halvdelen. 21 gange fra 2017-2019 fandt Ankestyrelsens Tilsyn kommuner, der fulgte en ulovlig praksis. Fejlene kan få enorme konsekvenser for den enkelte handikappede og kan ikke gøres om. Praktisk hjælp kan ikke tildeles med tilbagevirkende kraft. Man kunne derfor overveje at indføre en økonomisk sanktion, så det ikke er omkostningsfrit for kommuner at fejle igen og igen. Samtidig ville det fjerne den ubehagelige mistanke, at fejlene også laves af sparehensyn. Måske bør socialrådgivere og andre, der arbejder med området, have en autorisation, som kan fratages ved grove, gentagne og grelle fejl. Lederskribenternes signaturer Politikens leder bliver skrevet på skift af medlemmerne af avisen lederkollegium. I spidsen for kollegiet står Kronikredaktør Marcus Rubin, som underskriver sig med signaturen mr. phhmw Positivt at Politiken mener det samme som denne tråd forsøger at beskrive. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#660 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.972
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Udsyn til Louisiana USA
https://datakosine.com/louisiana-kra...cialt-arbejde/
Louisiana krav til licens til socialt arbejde Admin over 4,6 millioner mennesker bor i Louisiana, og 5.050 af dets borgere er beskæftiget inden for socialt arbejde.1,2 hvis en karriere i socialt arbejde interesserer dig, og du ønsker at praktisere i Louisiana, er det bydende nødvendigt, at du forstår licenskravene til staten. Louisiana State Board of Social arbejde eksaminatorer fører tilsyn socialt arbejde praksis og legitimationsoplysninger i staten. Fortsæt med at læse for at lære mere om uddannelsesstierne, regler, og standarder pålagt af bestyrelsen. hvordan man bliver socialrådgiver i Louisiana Uddannelsesstier Bachelor i Socialt Arbejde) mester i Socialt Arbejde) trin til at blive en licenseret socialrådgiver i Louisiana registreret Socialrådgiver) 1. Indsend en ansøgning til bestyrelsen. 2. Gennemfør en kriminel baggrundskontrol. 3. Modtag din RSV-legitimation. autoriseret Socialrådgiver) 1. Udfyld ansøgningen. 2. Gennemfør en kriminel baggrundskontrol. 3. Modtag din certificerede Socialrådgiver (CSV) legitimation. 3. Bestå Asvb-kandidateksamen. 4. Modtag din LMSV. autoriseret klinisk socialrådgiver 1. Få den nødvendige erfaring. 2. Udfyld ansøgningen. 3. Udfyld den kriminelle baggrundskontrol. 4. Bestå Asvb Klinisk eksamen. 5. Modtag din LCV-Licens. 6. Ansøg om at blive Bestyrelsesgodkendt vejleder (valgfrit). socialt arbejde Licensure ved påtegning i Louisiana Licensing fornyelse og efteruddannelse Information Louisiana Socialrådgiver job og løn Information Socialt Arbejde foreninger i Louisiana Ofte Stillede Spørgsmål hvordan man bliver socialrådgiver i Louisiana Uddannelsesstier for at praktisere socialt arbejde i Louisiana skal du have en bachelor-eller kandidatgrad i socialt arbejde for at øve. At tjene en bachelorgrad giver dig mulighed for at blive licenseret og levere generelle sociale arbejdstjenester. En kandidatgrad er dog påkrævet for højere niveauer af licensure og kan øge dine jobmuligheder og indtjeningspotentiale. Fortsæt med at læse for at lære om forskellene mellem en MSV og en MSV. Bachelor i Socialt Arbejde) hvis du bliver en Louisiana socialrådgiver er i dine planer, skal du have mindst en bachelorgrad i socialt arbejde (BSV) fra et råd om socialt arbejde uddannelse (CVV)-akkrediteret program. Der er syv CVV-akkrediterede programmer i Louisiana. BSV-programmer forbereder studerende til professionel social arbejdspraksis gennem klasseværelse og felterfaring. Personer med bacheloruddannelser vil tage kurser i menneskelig adfærd og det sociale miljø, social velfærdspolitik, forskning, socialt arbejde praksis og feltuddannelse. Mange socialarbejdere med dette uddannelsesniveau arbejder i stillinger som sagsstyring eller fortalervirksomhed. Du kan blive credentialed som registreret socialrådgiver i Louisiana. mester i Socialt Arbejde) i Louisiana skal en socialarbejder have en kandidatgrad i socialt arbejde (MSV) for at blive licenseret og praktisere socialt arbejde uafhængigt. Som med MSC-programmer skal MSc-programmet være akkrediteret af MSC for at du kan kvalificere dig til licens. Der er fire skoler i Louisiana, der har CVV-akkrediterede MSV-programmer. Forskellige skoler kan tilbyde specialområder og / eller forskellige valgfag. Du bør gennemgå disse faktorer for at afgøre, hvilken skole der passer til dig. De fleste MSV-programmer tilbyder også “avanceret stående” for studerende, der har en MSV, hvilket giver dem mulighed for at gennemføre MSV-programmet på et år i stedet for de to år, det generelt tager. trin til at blive en licenseret socialrådgiver i Louisiana for at praktisere socialt arbejde i Louisiana, du skal have licens af bestyrelsen. Bestyrelsen tilbyder tre legitimationsoplysninger til socialt arbejde: den registrerede Socialrådgiver, den licenserede Master Socialrådgiver (LMSV) og den licenserede kliniske Socialrådgiver (LCSV). Fortsæt med at læse for at lære om de forskellige krav til hver legitimation og den type praksis, de tillader at bestemme, hvilken der passer til dig. registreret Socialrådgiver) den registrerede socialrådgiver er tilgængelig for personer, der har gennemført et CSV-akkrediteret BSV-program. RV ‘ er er i stand til at levere generelle sociale arbejdstjenester såsom sagsstyring, støttende rådgivning, og fortalervirksomhed. De behøver ikke at være under opsyn efter at være blevet registreret, men skal arbejde inden for et agentur eller en organisation. Nedenfor er trinnene til at blive en RV. 1. Indsend en ansøgning til bestyrelsen. efter at have modtaget din BSV, udfyld en online ansøgning via bestyrelsens hjemmeside. Du bliver bedt om at uploade et fotografi af dig selv og betale et ansøgningsgebyr på $53 (Fra februar 2019). I løbet af dette trin skal du også have dit BSV-program til at sende en officiel kopi af dit udskrift til bestyrelsen. 2. Gennemfør en kriminel baggrundskontrol. ud over at indsende en udfyldt ansøgning skal du angive fingeraftryk til en kriminel baggrundskontrol. Bestyrelsen giver instruktioner til dette trin, som kræver, at du betaler et gebyr på $38-$48 dollars (afhængigt af den metode, du bruger, og fra februar 2019). 3. Modtag din RSV-legitimation. i modsætning til andre niveauer af socialt arbejde credentialing i Louisiana, RSV kræver ikke en eksamen. 10-15 dage efter, at du har indsendt din ansøgning, vil den blive gennemgået af bestyrelsen, og du vil blive underrettet, hvis du har opfyldt kravene til at blive RSV. Når din CVR-legitimation er udstedt, du kan begynde at levere generelle sociale arbejdstjenester som en del af et agentur. autoriseret Socialrådgiver) for at få en licens til Master Socialrådgiver skal du have en MSV fra en CSV-akkrediteret skole. En LMSV er i stand til at levere avancerede ikke-kliniske sociale arbejdstjenester og kan praktisere klinisk socialt arbejde under tilsyn. Nedenfor er de trin, der kræves for at blive en LMSV i Louisiana. 1. Udfyld ansøgningen. for at starte licensprocessen skal du udfylde onlineansøgningen og betale gebyret på $78 (Fra februar 2019). Du bliver nødt til at uploade et fotografi af dig selv og anmode om, at dit MSV-program sender en officiel kopi af dit udskrift til tavlen. 2. Gennemfør en kriminel baggrundskontrol. alle ansøgere om socialt arbejde skal gennemføre en kriminel baggrundskontrol. Bestyrelsen giver baggrundskontrol instruktioner. Afhængigt af den metode, du bruger til at gennemføre dette trin, koster det $38-$48 (Fra februar 2019). 3. Modtag din certificerede Socialrådgiver (CSV) legitimation. hvis bestyrelsen bestemmer, at din ansøgning er færdig, udsteder de dig en certificeret Socialrådgiver (CSV) legitimationsoplysninger. Dette er en midlertidig tilladelse, der giver dig mulighed for at øve dig under en LMSV i op til seks måneder, i hvilket tidsrum du skal tage licenseksamen (se trin 3). Hvis du ikke består licenseksamen første gang du tager den, kan CSV-legitimationen fornyes med jævne mellemrum, men du skal tage eksamen mindst en gang om året og kan ikke have en CSV-legitimation i mere end tre år i alt. 3. Bestå Asvb-kandidateksamen. når din CSV-tilladelse udstedes, giver bestyrelsen dig også tilladelse til at tilmelde dig Asvb-kandidateksamen, som koster $230 fra februar 2019. Eksamen er designet til at teste kandidatens viden om kandidatniveau socialt arbejde praksis gennem 170 multiple choice-elementer. Resultaterne af din eksamen sendes til bestyrelsen cirka to uger efter din testdato. 4. Modtag din LMSV. når bestyrelsen har meddelt bestyrelsen, at du har bestået kandidateksamen, vil du modtage din LMSV-licens, som erstatter din CSV-tilladelse. Med denne licens, du kan øve ikke-klinisk socialt arbejde uden tilsyn, og kan også optjene overvågede kliniske timer til LCSV-Licens. autoriseret klinisk socialrådgiver for at udøve klinisk socialt arbejde i Louisiana skal du ansøge om en licenseret klinisk socialrådgiver (LCSV) Licens. Kandidater skal have en nuværende LMSV (eller tilsvarende i en anden stat) og have en MSV fra et CVV-akkrediteret program. Klinisk socialt arbejdspraksis inkluderer vurdering og diagnose af adfærdsforstyrrelser, behandlingsplanlægning, sagsstyring og henvisninger til læger til behandling af adfærdsforstyrrelser. Lcsv kan øve uafhængigt eller med et agentur. For at blive en LCV, skal du erhverve et vist antal timers erfaring og tage en avanceret eksamen. Fortsæt med at læse nedenfor for detaljer om processen med at blive en LCSV. 1. Få den nødvendige erfaring. for at blive en LCSV skal du optjene 5.760 timers overvåget socialt arbejdspraksis; mindst 3.840 af disse timer skal overvåges af en Bestyrelsesgodkendt klinisk vejleder (LCSV-BACS). Du skal modtage mindst 96 timers personligt tilsyn og ikke mindre end to timers tilsyn for hver 80 timers arbejde. Før du begynder din overvågede oplevelse, du skal indsende en registreringsformular til bestyrelsen. Inden for 60 dage efter start af din overvågede oplevelse, du skal også indsende blanketterne for Tilsyn og Tilsynsaftale. 2. Udfyld ansøgningen. efter at have afsluttet de 5.760 timers overvåget erfaring, kan du indsende en LCV-ansøgning til bestyrelsen. Med dette program, skal du medtage et fotografi af dig selv og din vejleder bliver nødt til at fuldføre erhvervserfaring verifikation rekord. Hvis bestyrelsen ikke allerede har en kopi af din MSV-udskrift, skal du anmode om, at din skole sender en. Fra februar 2019 er ansøgningsgebyret for en LCSV $103. 3. Udfyld den kriminelle baggrundskontrol. selvom du tidligere har gennemført en baggrundskontrol for bestyrelsen, skal du udfylde en ny til din LCSV-Licens. Baggrundskontrol instruktioner findes på bestyrelsens hjemmeside og gebyrer spænder fra $38-$48 (Fra februar 2019). 4. Bestå Asvb Klinisk eksamen. bestyrelsen giver dig mulighed for at tilmelde dig den kliniske eksamen, når de gennemgår din ansøgning og bestemmer, at du har opfyldt alle andre licenskrav. $ 260-eksamen (fra februar 2019) indeholder 170 multiple choice-spørgsmål. Scoringer sendes til bestyrelsen inden for cirka to uger efter din testdato. 5. Modtag din LCV-Licens. når du har gennemført alle ovenstående trin, bestyrelsen udsteder din licens, og du kan begynde at levere hele spektret af sociale arbejdstjenester uden tilsyn. Bemærk, at du ikke kan give tilsyn, medmindre du ansøger om at blive en Bestyrelsesgodkendt vejleder (se næste trin). 6. Ansøg om at blive Bestyrelsesgodkendt vejleder (valgfrit). hvis du er interesseret i at føre tilsyn med CSV eller Lmsv, skal du ansøge om den Bestyrelsesgodkendte kliniske vejleder (BACS) betegnelse. Før du indsender en ansøgning, du skal arbejde som LCV i mindst tre år og gennemføre flere Bestyrelsesgodkendte vejledningskurser. Du kan derefter indsende en ansøgning til bestyrelsen, som kræver, at du angiver to referencebreve. Når du har modtaget BACS-betegnelsen, kan du give tilsyn. socialt arbejde Licensure ved påtegning i Louisiana Louisiana har ikke formel gensidighed med nogen anden stat, men bestyrelsen tilbyder licens til socialt arbejde ved påtegning for socialarbejdere, der er licenseret i andre jurisdiktioner. Hvis din nuværende licens blev udstedt under krav svarende til (eller strengere end) Louisianas, kan du være berettiget til denne type licens. For licensure ved påtegning, indsende en ansøgning til bestyrelsen. Fra februar 2019 er ansøgningsgebyrer $ 53 for RSV, $78 for LMSV og $103 for LCSV. Du bliver også nødt til at gennemføre en kriminel baggrundskontrol, give verifikation af din nuværende licens, og få dine asvb-eksamensresultater sendt til bestyrelsen. Licensing fornyelse og efteruddannelse Information Louisiana socialarbejdere skal forny deres licenser hvert år inden 31. August. Alle socialarbejdere skal opnå 20 timers efteruddannelse (CE) om året, hvilket inkluderer mindst tre CE-timers professionel etik hvert andet år. Lcsv skal gennemføre 10 CE timer i klinisk indhold som en del af deres 20 timer, og LCSV-BACS skal gennemføre tre timer i tilsyn hvert andet år. Louisiana Board of eksaminatorer giver en liste over godkendte CE-kurser. fra februar 2019 er gebyrerne for at forny en licens til socialt arbejde som følger: registreret Socialrådgiver: $28 certificeret Socialrådgiver: $53 licenseret Master Socialrådgiver: $53 licenseret klinisk socialrådgiver: $78 Louisiana Socialrådgiver job og løn Information 5,050 socialarbejdere er ansat i Louisiana med en gennemsnitlig løn på $49.328 om året ifølge data fra maj 2017 fra Bureau of Labor Statistics.2 Denne gennemsnitlige løn er over median husstandsindkomst i Louisiana ($46,710).1 fremskrivninger tyder på, at mellem 2016 og 2026, socialt arbejde job i Louisiana vil stige med 12.5%, eller omkring 52 nye stillinger hvert år.3 den største vækst forventes for socialarbejdere i sundhedsvæsenet (15,3%) og socialarbejdere i mental sundhed og stofmisbrug (12,0%).3 i betragtning af de konkurrencedygtige lønninger til socialt arbejde og forventet vækst i job, Louisiana kan være et godt sted for en socialarbejder at starte en karriere. Type antal beskæftigede gennemsnitlig årsløn Børn, Familie og skole socialarbejdere 920 $52,390 socialrådgivere i sundhedssektoren 2,160 $52,010 Mental sundhed og stofmisbrug socialarbejdere 1,330 $41,610 socialrådgivere, alle andre 640 $51,300 Data fra Bureau of Labor Statistics fra maj 2017.2 Socialt Arbejde foreninger i Louisiana den nationale sammenslutning af socialarbejdere (NASV), Louisiana Kapitel: tilbyder information om regionale kapitler i staten, kommende konferencer og efteruddannelsesmuligheder. Louisiana Society for klinisk socialt arbejde: tilbyder faglig udvikling og efteruddannelsesmuligheder, fortaler for kliniske socialarbejdere og forbinder medlemmer. Ofte Stillede Spørgsmål Spørgsmål: Kan jeg begynde at praktisere selvstændigt, når jeg bliver registreret som en autoriseret klinisk socialrådgiver? svar: Ja, Når du opfylder kravene til en LCSV, og bestyrelsen udsteder din licens, kan du begynde at praktisere klinisk og ikke-klinisk socialt arbejde uafhængigt. spørgsmål: For de 5.760 timers arbejdserfaring, der kræves, Kan jeg tælle erfaring, jeg fik for mange år siden for at blive LCSV? svar: Ja, du kan tælle erfaring optjent i fortiden. Det skal dog være optjent under en Bestyrelsesgodkendt tilsynsførende, og tilsynsformularer skal være indgivet til bestyrelsen. spørgsmål: hvilke kvalifikationer kræves af den person, der fører tilsyn med min erfaring? svar: vejledere skal være LCSV-BACS. Dette betyder, at de skal have en LCV-licens, har mindst tre års fuld tid, erfaring efter licens, og komplet Bestyrelsesgodkendt træning i tilsyn. Når de har opfyldt disse krav, kan de modtage licensen og overvåge din oplevelse. spørgsmål: Hvilken slags grad har jeg brug for at øve socialt arbejde i Louisiana? svar: socialarbejdere har brug for en bachelorgrad i socialt arbejde eller en kandidatgrad i socialt arbejde fra et CVV-akkrediteret program til at praktisere socialt arbejde i staten. At øve uafhængigt i Louisiana, du har brug for en MSV fra et CVV-akkrediteret program og den relevante licens fra bestyrelsen. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|
![]() |
||||
Emner | Emnet er startet af | Forum | Svar | Sidste indlæg |
Har du fået genoptaget din ftp-sag, fordi du er 'i bedring'? | L.S. | Spørgsmål ang Førtidspension efter 2003 | 14 | 06-11-2023 14:00 |
Jeg elsker K10 fordi (hey det rimer ;-)) | Enteneller | Alt det andet | 4 | 21-08-2012 11:03 |
i klemme fordi jeg fejler mere end én ting... | frup | Spørgsmål ang Førtidspension efter 2003 | 9 | 01-05-2012 19:23 |
Tak fordi I er her alle sammen | empowerment | Din historie | 2 | 24-06-2010 22:23 |
Kasseret som socialrådgiver fordi han er handicappet | Odenseaneren | Politik og Samfund | 2 | 09-01-2009 02:11 |