![]() |
|
Alt det andet Her kan du stille de spørgsmål hvis du ikke lige mener at det høre til under fleks, førtidspension eller sygedagpenge dog ikke politisk indhold som skal lægges under kategorien Samfund og Politik |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#51 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
"inspirationsmateriale".
Fra Facebook.:
Den illusoriske retssikkerhed... I går stødte jeg på et -for mig nyt begreb - "inspirationsmateriale"... Selve begrebet er måske ikke så odiøst, men at man fra socialstyrelsen udgiver en folder som hedder "Adoption uden samtykke - et vejlednings og inspirationsmateriale til sagsbehandlere" forargede min lille jurahjerne... Der er ingen tvivl om, at der er en politisk vilje på Christiansborg til flere adoptioner uden samtykke, men at man ligefrem udgiver inspirationsmateriale for at motivere sagsbehandlerne synes jeg egentlig er kritisabelt. Desværre et af mange absurde forhold på området omkring adoptioner og anbringelser. Dem som måtte have et ønske om at blive klogere på adoptioner kan læse publikationen på nedenstående link. https://socialstyrelsen.dk/udgivelse...t3CSkBBNi8p65U Adoption uden samtykke - et vejlednings- og inspirationsmateriale til sagsbehandlere (2. udgave) Vejledningsmaterialet skaber overblik over gældende lovgivning på området og kan understøtte de kommunale sagsbehandleres arbejde i sager, hvor de overvejer at indstille til adoption uden samtykke. Formålet med adoption uden samtykke er at give børn, hvis biologiske forældre er varigt uden forældreevne, bedre muligheder for en barndom og opvækst i et trygt miljø med stabile familierelationer. Adoption uden samtykke er et kompliceret felt, som vedrører flere lovområder og involverer mange aktører. Der er ganske få sager om adoption uden samtykke, og sagsbehandlere på området har derfor relativt begrænset praksiserfaring og står over for mange dilemmaer og vanskelige spørgsmål. Denne håndbog er tænkt som inspiration til og vejledning i at håndtere sager, hvor adoption uden samtykke kan være relevant. Dels ved at skabe overblik over den gældende lovgivning og sagsproces, dels ved at illustrere konstruerede sagsforløb baseret på afgjorte sager og typiske dilemmaer, som de viser sig i arbejdet med området i praksis. Håndbogen er opdateret i forbindelse med forenklingen af reglerne på området i juli 2019. Målgruppen for håndbogen er primært kommunale sagsbehandlere og ledere, som er involveret i sager om adoption uden samtykke. Herudover kan den være relevant for medlemmer af kommunernes børn og unge-udvalg, som behandler indstillinger om adoption uden samtykke. Endelig kan psykologer, advokater, psykiatere og misbrugskonsulenter, som arbejder på området, også drage nytte af håndbogen. OBS! Vær opmærksom på, at hvis du bestiller en trykt udgave, vil denne først blive afsendt efter d. 20. november 2019. Hent publikationen Adoption uden samtykke – et vejlednings- og inspirationsmateriale til sagsbehandlere 2. udgave phhmw Ja, det er tydeligt at Mette Frederiksen mente hvad hun sagde i sin Nytårs tale 2020 Hilsen Peter ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#52 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Kommunerne fjerner tusindvis af udsatte børn og unge uden sikker viden om effekten
https://www.kommunen.dk/artikel/komm...ewsletter&nb=1
Folketingets partier skal forhandle om ”barnets lov”. Regeringen vil have flere og tidligere anbringelser, men fagfolk og forskere advarer: Vi har intet videnskabeligt grundlag at handle på. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#53 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Tæt på Barnet. Bør læses.
https://socialraadgiverne.dk/taet-pa...FIldoKc#barnet
Tæt på Barnet Alle børn har ret til en god start på livet. Børn, der har behov for hjælp, skal vide, hvor de trygt kan søge hjælpen, at de bliver lyttet til, og at vi kan sætte ind tidligt og hurtigt med hjælp og støtte. Det kræver nye tiltag, ændringer af loven, ordentlige rammer for arbejdet med sårbare børn og familier og et smidigere, mere fleksibelt system. Det kræver, at vi får lov at være tæt på barnet. Her kan du læse om Dansk Socialrådgiverforenings forslag til, hvordan vi sikrer tidlig og hurtig hjælp til sårbare børn, unge og familier. BARNET Flere end 50.000 børn og unge modtager hjælp til at håndtere sociale og psykiske udfordringer (Se ‘udsatte børn – nøgletal 2020‘ og ‘Danmarks Statistik: 52.000 Børn og Unge er udsatte‘) . Hjælpen kan bestå af alt fra kortvarig familierådgivning til langvarig anbringelse uden for hjemmet. Sidstnævnte fylder meget i den offentlige debat, men langt de fleste sårbare børn bor hos deres forældre og modtager hjælp og støtte i hjemmet og daginstitutionen eller skolen. Sårbare børn er lige så forskellige som alle andre børn, og de modtager meget forskellige typer af hjælp. Men fælles for dem er, at de kæmper med udfordringer, som de fleste børn ikke skal forholde sig til, og det har stor betydning for deres trivsel og skolegang. Knap hver tredje af de børn, der modtager hjælp, gennemfører folkeskolens afgangsprøve, de får ringere karakterer og langt færre tager en ungdomsuddannelse end andre børn. Derudover har forældrene i gennemsnit færre ressourcer end forældrene til andre børn. De fleste sårbare børn modtager hjælp enten i hjemmet og/eller i daginstitution eller skole, mens knap 12.000 er anbragt uden for hjemmet enten i plejefamilier, på opholdssteder eller døgninstitutioner. Uanset om børnene bor hjemme eller ej, spiller forældrene stort set altid en afgørende rolle i børnenes liv. Derfor hænger hjælpen til børnene ofte sammen med hjælp til forældrene. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#54 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Tvangsfjernelser af autistiske børn kan undgås 20. okt. 2020
https://www.autismeforening.dk/news/...Mh9ic5NffSqUZU
Regeringen har et stort fokus på tvangsfjernelser og børns rettigheder i forbindelse med ”Barnets Lov” og vil ifølge statsminister Mette Frederiksen tvangsfjerne flere børn tidligere. Sidstnævnte vækker bekymring hos Landsforeningen Autisme, som lancerer 5 forslag til at undgå tvangsfjernelser og anbringelser. Læs de 5 forslag her ”Børn med autisme er markant overrepræsenteret i statistikkerne over børn, der bliver tvangsfjernet og anbragt. I foreningen møder vi også ofte forældre med autisme, der får anbragt eller tvangsfjernet deres børn – eller trues med samme. Truslen kommer oftest når de søger støtte til barnet, hos kommunen” Siger Heidi Thamestrup, formand Landsforeningen Autisme. Ifølge tal fra Social- og Indenrigsministeriet var 1062 autistiske børn og unge anbragt udenfor hjemmet i 2017, hvor det i 2012 kun drejede sig om 774 børn. Især i forhold til tvangsfjernelser, har der været en voldsom stigning. 63 børn og unge med autisme blev tvangsfjernet i 2012, i 2017 var det hele 129. Det svarer til en stigning på 105 %. Ifølge ministeriets egne tal har omkring 1,5 % af danske børn en autismediagnose. Men de udgør hele 4,8% af de tvangsanbragte børn. Det betyder, at børn og unge med autisme har tre gange så stor risiko for at blive tvangsfjernet i forhold til andre børn. ”Jeg ser flere årsager til at børn med autisme oftere tvangsfjernes. Der sker det, at sagsbehandleren ser barnet med autisme, og tænker: mistrivsel, selvom det i virkeligheden er et barn som opfører sig autistisk, men ellers har det godt. Det betyder at børn og forældre krænkes på deres retssikkerhed med hovedløse anklager og tvangsfjernelser, der kunne undgås, hvis der forud for en tvangsanbringelse altid lå et krav om en professionel udredning af barnet.” siger Heidi Thamestrup Foreningen peger også på manglende indsatser tidligere i forløbet og dårlig kommunikation mellem familie og kommune som årsager til den højere andel tvangsfjernelser og anbringelser blandt autistiske børn. ”Vi kunne undgå mange tvangsfjernelser, hvis autisme var et eksklusionskriterie. Hvis kommunerne var pålagt at inddrage viden fra statens eksperter i VISO og bruge anbefalingerne i barnets hverdag, før en tvangsfjernelse eller anbringelse, ville rigtig mange familier undgå at blive splittet og i stedet få den hjælp deres autistiske børn har brug for.” Siger Heidi Thamestrup. Foreningen peger på 5 tiltag, der kan mindske antallet af tvangsfjernelser og anbringelser. 1) Pålæg kommunerne at inddrage udredninger og handicap-specifik viden i anbringelsessager Kommunerne skal forpligtes til at søge vejledning om autisme hos ViSO og implementere deres anbefalinger i barnets hverdag før de går videre til anbringelse om sidste udvej. Og familierne skal have ret til at få barnet udredt, når der er mistanke om autisme. 2) Økonomiske incitamenter til kommuner der laver god sagsbehandling Kommuner, der er gode til at hjælpe familier rettidigt og hvis sager ikke ender i ankestyrelsen, skal kunne belønnes. Så der er incitamenter til at sikre god sagsbehandling længe før en tvangsfjernelse kommer på bordet. 3) Giv familier krav på handicap-specifikke kurser i forbindelse med understøttelse af børn i anbringelsestruede hjem. Ofte har hverken barn eller familie fået vejledning i at håndtere autismen i hjemmet. Det skal de have ret til, hvis kommunen overvejer en tvangsfjernelse eller anbringelse. 4) Efteruddannelse fx autismepiloten til familiebehandlere i kommuner Familiebehandlere skal have viden om autisme, så de bedst muligt kan hjælpe og understøtte familier med autisme inde på livet. 5) Opret en Forvaltningsdomstol Der skal oprettes et organ, der har mulighed for at sanktionere kommuner, der laver fejlagtig sagsbehandling. Det har i dag igen konsekvenser for kommuner fejlagtigt at undlade at hjælpe familier. Alle anbefalingerne er sendt til Socialminister Astrid Krag og alle partiernes socialordførere. Videokampagne om færre tvangsfjernelser Landsforeningen Autisme har lavet 5 videoer om de 5 forslag til færre tvangsfjernelser. De vil blive delt på facebook. Du kan se de 5 videoer her: Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#55 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Tvangsanbringelser af børn
http://justitia-int.org/wp-content/u...port2018-1.pdf
Side 22 & 23 Retten til familieliv Retten til familieliv er beskyttet i EMRK artikel 8. Tvangsanbringelser Justitia har udarbejdet analysen ”Tvangsanbringelser – retssikkerhed i en kompliceret beslutningsproces”60, som blev offentliggjort i september 2018. Analysen påpeger en lang række retssikkerhedsmæssige udfordringer ved den nuværende proces, når der skal træffes afgørelse om tvangsanbringelse af et barn. Nogle af problemerne er af helt fundamental karakter, mens andre drejer sig om nogle af de retssikkerhedsgarantier, som i bedste mening er blevet indsat i loven, men som ikke fungerer i praksis. F.eks. kan nævnes: • Mange forældre føler sig misvejledt/presset, når de skal tage stilling til en frivillig anbringelse. Det kan betyde, at der er forældre, som giver samtykke, der reelt ikke er opbakning til. Samtidig bliver forældrene ikke beskyttet af de retssikkerhedsgarantier, som gælder i tvangsprocessen. • Barnet har en svag stemme i tvangsanbringelsesprocessen. Processen er ikke børnevenlig og er samtidig forskellig fra kommune til kommune. Endvidere stilles der ikke særlige kvalifikationskrav til hverken sagsbehandlerne eller advokaterne. • Forældrene har ikke nogen rettigheder, når der bliver lavet forældrekompetenceundersøgelser på trods af disse undersøgelsers afgørende betydning. • Det er kommunernes børn og unge-udvalg, der træffer afgørelse om tvangsanbringelse, men med den nuværende sammensætning af udvalget med repræsentanter fra den lokale kommunalbestyrelse, kan udvalget ikke anses for uafhængigt og upartisk. • Børn og unge-udvalgene træffer alene afgørelse om, hvorvidt barnet skal tvangsanbringes eller ej. Der bliver således ikke formelt taget stilling til sagsbehandlingsfejl, hvilket kan medføre risiko for, at fejl ikke tillægges helt den betydning, som de burde, og at forældrene mister tilliden til systemet. • Kompetencen til at træffe akutte afgørelser om tvangsanbringelse skal i første omgang alene træffes af formanden for børn- og ungeudvalget, der er kommunalbestyrelsesmedlem og typisk ikke har nogle faglige forudsætninger for at træffe denne afgørelse. Stort set alle formandsbeslutninger bliver efterfølgende godkendt af børn og unge-udvalget, men det er kun ca. halvdelen af formandsafgørelserne, der stadfæstes i Ankestyrelsen. • Det nuværende klagesystem er trægt med lange sagsbehandlingstider. I Justitias analyse foreslås en lang række forbedringer af den nuværende proces ved afgørelser om tvangsanbringelser, ligesom der foreslås helt nye måder at behandle sagerne på. Aftale om nyt familieretligt system Børne- og socialministeren fremsatte den 7. november 2018 et lovforslag61, som ændrer grundlæggende ved det eksisterende familieretlige system. Efter lovforslaget skal Statsforvaltningen nedlægges, og der skal i stedet etableres en ny myndighed, Familieretshuset, som skal indgå i et nyt og sammenhængende system sammen med familieretterne, som etableres i landets byretter. Formålet er at skabe samlede og helhedsorienterede forløb for familierne med barnet i centrum. De mest højkonflikte sager skal afgøres i familieretterne, mens de øvrige sager behandles administrativt i familieretshusene. Lovforslaget udmønter sammen med forslag til lov om ændring af forældreansvarsloven, lov om ægteskabs indgåelse og opløsning og forskellige andre love (Ændringer som følge af lov om Familieretshuset og skærpet fokus på beskyttelsen af barnet i sager efter forældreansvarsloven)62 en aftale om et nyt familieretligt system, som regeringen (Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance) og Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, Alternativet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti indgik den 27. marts 2018.63 Systemet må antages at indebære en styrkelse af retssikkerheden på det familieretlige område, idet det nye system er meget mere enkelt og gennemsigtigt. Hertil kommer, at de komplicerede sager vil blive afgjort ved domstolene i første instans med dommere, der er særligt uddannede og har erfaring med komplekse sager. Hilsen Peter ![]() ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#56 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Åbent samråd Torsten Gejl vs Socialministeren
|
![]() |
![]() |
![]() |
#57 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Grønlændere får gennem systematiske fejl tvangsfjernet deres børn
https://www.aquut.com/2020/10/05/gro...RPvWRpcCKWJGgo
Vi oplever i Mentor Immanuel og IKIU.DK, at en del grønlandske kvinder og familier skades af forskelsbehandling. Det har med de sædvanlige fordomme at gøre. Sprogdiskrimination, hvor man i Danmark nægter at anerkende, at grønlændere har lov til at tale grønlandsk i familien. Forestillinger om, at det at have flyttet adresse hyppigere, end man gør i Danmark. Forestillinger om, at en belastet fortid altid betyder en belastet fremtid. Her handler det om fordomme og falske forestillinger om grønlænderes væremåde. Selektiv mutisme, invalide psykometriske tests, overpessimistiske formodninger. Mønstrene hamrer hårdt og uretfærdigt. Læs artiklen og få et blik for helheden Administrativ diskrimination kan være manifest (klar, aktiv) eller latent (skjult, måske endda ubevidst). De fleste af de former, der her er beskrevet, er latente. De skyldes dels de fordomme, hver enkelt har i hovedet, dels og navnlig den manglende opmærksomhed på tilstedeværelsen af børn med andre kulturer og sprogbaggrunde end dansk. Der tvangsfjernes langt flere børn af grønlændere end af danskere i Danmark. Som det ses, bliver det hele til et mønster af fejltagelser. En undtagelse er de møder, hvor gravide opfordres til at abortere. Der er en tynd lovhjemmel til den praksis, men forudsætter man, at vejledning altid skal ses fra den pågældendes egen side og eget værdigrundlag, strider det mod vejledningspligten Mikael Hertig (c) april 2017 https://orcid.org/0000-0002-0533-0231 Cand. scient. pol. Aarhus Universitet 1982 Cell +45 27 24 47 00 Fregatten 4, 1 tv DK 6400 Sønderborg Denmark [email protected] Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#58 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Anbragte børn skal kende deres rettigheder
https://www.altinget.dk/social/artik...cWjUQpEA5aDmro
Det er ikke nok at diskutere, hvornår børn anbringes. Skal vi skabe bedre liv for anbragte børn, kræver det, at vi inddrager dem langt mere i beslutninger om deres eget liv, skriver David Adrian Pedersen og Johanne Schmidt-Nielsen. Af David Adrian Pedersen og Johanne Schmidt-Nielsen Hhv.bestyrelsesformand for De Anbragtes Vilkår og generalsekretær i Red Barnet "Jeg følte mig som en potteplante på en bogreol. Andre flyttede rundt på mig i forhold til, hvordan de selv synes, jeg passede bedst ind." Sådan svarede en ung, tidligere anbragt pige, da hun blev spurgt, hvordan det føltes at være et anbragt barn. Og oplevelsen står hun desværre ikke alene med. Alt for mange børn og unge i anbringelsessystemet oplever, at der træffes afgørende beslutninger om deres liv hen over hovedet på dem. Det er både godt og vigtigt, at regeringen med sit varslede udspil Børnene Først har fokus på nogle af de børn i Danmark, som har allermest brug for, at vi som samfund er der for dem. Nemlig de børn og unge, hvis far og mor af mange forskellige årsager ikke kan løfte opgaven som forældre, og som derfor bor i plejefamilier eller på døgntilbud. Det er åbenlyst, at vi ikke gør det godt nok i dag. For eksempel færdiggør kun cirka halvdelen af alle anbragte børn deres folkeskole i 9. klasse, og seks år efter har kun en fjerdedel en ungdomsuddannelse. Konsekvenserne følger dem ofte ind i voksenlivet: Når tidligere anbragte fylder 30, vil være sjette af dem være gået på førtidspension. Vi skal lytte og inddrage Regeringen har rejst en række relevante diskussioner op til lanceringen af det nye udspil. Hvor tidligt anbringer vi, hvordan sikrer vi en god overgang til voksenlivet og så videre. Men et bedre børneliv handler om langt mere end det. Det er helt centralt, at vi lytter systematisk til børnene, og at vi sikrer, at alle børn i Danmark kender deres rettigheder. Ikke mindst de børn, der lever under de sværeste vilkår. Lad os starte med børneinddragelsen. Vi ved, at kun en tredjedel af børn og unge mellem 11 og 17 år føler sig inddraget i egen sag. Det er simpelthen ikke godt nok. Og hvorfor er det vigtigt at lytte til børnene og inddrage dem i beslutninger om deres liv? Potteplante-beskrivelsen siger det i virkeligheden utroligt præcist. Alt for mange børn føler sig som ting, som professionelle voksne flytter rundt på. Frem for at føle sig som individer med tanker, følelser og holdninger. Og udover det åbenlyse: nemlig at det jo er børnenes liv, det handler om, og at de derfor selvfølgelig skal spørges og lyttes til, så er det også værd at bemærke, at det giver selvværd, at nogen mener, at man er værd at lytte til. Omvendt skader det troen på, at man er noget værd, hvis man oplever, at ingen viser interesse. Lovgivningen skal gennemgås Vi vil gerne understrege, at børneinddragelse ikke bare er noget, vi kan vælge at gøre, hvis vi lige synes, det passer. Børns ret til at blive hørt og inddraget i forhold, der vedrører dem selv, er nedskrevet i Børnekonventionen. Børnekonventionen peger også specifikt på anbragte børns ret til en ordentlig behandling. Netop fordi så mange af de allervigtigste beslutninger i deres liv tages af myndighederne. Og fordi man ikke skal tro, at man kan flytte rundt på dem som potteplanter. Vi opfordrer regeringen til at gennemgå lovgivningen for at sikre, at barnets ret til at blive hørt er skrevet ind alle de rette steder. Samtidig bør regeringen sikre, at de professionelle voksne i børnenes liv faktisk uddannes og efteruddannes i, hvordan man inddrager børn. For det første er det ikke nok blot at spørge, for svarene skal også bruges. Formålet med samtalen er ikke at kunne sætte kryds i boksen ud for børneinddragelse. Barnet skal opleve, at det bliver lyttet til, og at inddragelsen afspejler sig i de beslutninger, der træffes. For det andet kræver det faglighed at have svære samtaler med børn og at spørge ind på den rigtige måde. Børn skal kende sine rettigheder Vi opfordrer også regeringen til at sikre, at samtlige børn i og omkring anbringelsessystemet kender deres rettigheder. Det betyder ikke, at det er børnenes ansvar, at deres rettigheder overholdes. Det er samfundets og de voksnes. Men vi stiller børnene markant stærkere ved, at de kender deres rettigheder. For eksempel retten til at have en professionel bisidder, som kan sidde med til møder mellem dem og kommunen. Eller for den sags skyld retten til ikke at blive slået. Hvorfor skulle man fortælle nogen, at nogen slår én, bruger psykisk vold eller ikke giver en den skolegang, man har krav på, hvis ingen nogensinde har fortalt en, hvad man kan forvente af sine omgivelser? De referencer har anbragte børn ofte ikke med sig. Det går ikke i Danmark 2020, at man som barn i systemet ikke kan forsvare sig, når omgivelserne ikke lever op til sit ansvar. Opgaven med at sikre, at ingen børn fremover føler sig som potteplanter er stor og vigtig. Både i Anbragtes Vilkår og i Red Barnet melder vi os mere end klar til at være med. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#59 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Lyt til spørgsmål og manglende svar...........
https://www.facebook.com/torsten.gej...61124095140137
Torsten Gejl 22. oktober kl. 18.28 · Spurgte igen socialministeren til dokumentation for, at flere tvangsanbringelser er et mål i sig selv. Fik det heller ikke i andet forsøg, men til gengæld en opfordring til at have modet til at vedtage flere tvangsanbringelser selvom om der ikke er videnskabelig dokumentation for at det virker. Det er jo menneskeforsøg. Det er stik imod Alternativets DNA. Håber ikke at regeringen kan samle flertal for at tvangsfjerne endnu flere børn fra sårbare og ulykkelige familier uden evidens for at det er klogt. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#60 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Når tvangsfjernelser skader barn og forældre.....
https://www.aquut.com/2020/10/31/naa..._SJdUNQ1-hvpA0
Det simple men oversete synspunkt: Tvangsfjernelser skader altid. Enhver tvangsfjernelse skader barn og forældre. Spørgmålet er ikke, om tvangsfjernelsen er skadelig eller ej. Det ved vi, den. er. Den skader barnet, den skader forældre. Den er traumatiserende, ødelæggende, krænkende. Det er sådan set en simpel kendsgerning I videnskabelig sammenhæng findes der et udtryk, der enten hedder "ceteris paribus" (økonomi) eller "Inter alia". De to skrivemåder betyder kun tilsyneladende noget forskelligt. Ceteris paribus oversættes til "Alt andet lige" og bruges i økonomisk modelsnedkeri til at undgå indvendinger, der handler om alt det, modellen ikke tager med i sine betragtninger. Inter alia betyder på jævnt dansk bare "blandt andet". Men meningen er omtrent det samme. Det handler om det, der - relevant eller ej - lades ude af betragtning. Denne artikel handler om skadeeffekten på sjæl og legeme, børn og forældre altid udsættes for ved anbringelser og tvangsfjernelser. Efter at have set bunkevis af sager fik jeg en overraskende aha-oplevelse ved at læse denne artikel. Det slog mig, at i stakkene af kommunale handleplaner, undersøgelser og forklaringer er der ingen iagttagelse, ingen refleksion, ingen voksen mentalisering, der beskæftiger sig med tvangsfjernelsernes, anbringelsernes og -adoptioners skadelige virkninger eo ipso (= i sig selv) på de parsoner, der gennemlever de traumer, enhver tvangsfjernelse - berettiget eller ej - også er forbundet med. Kort sagt søger forvaltningerne i almindelighed retfærdiggørelse - uden afvejning. Den afvejede helhedsvurdering mangler. Det er en utrolig skævhed. Ufattelig, svært begribelig. Een ting er, at familieafdelinger armerer deres forsvarsværker med girafsprogspræget kaudervælske udsagn der skal gøre det ud for ekspertise. Det får være. Men aldrig nogensinde har jeg set bare een kommentar, der overhovedet antyder, at adskillelsen mellem barn og forældre eo ipso, inter alia og ceteris paribus overhovedet kan tænkes at skade barnet, relationen eller for den sags skyld forældrene. I virkeligheden er adskillelsen altid destruktiv og traumatiserende. Hvordan kan det lade sig gøre lige at overse det? Det slår mig, at denne simple iagttagelse skulle være overraskende. Men den skriger i et år, hvor regeringen uden nogen reel grund vil tvangsfjerne flere, på en mere sober helhedsvurdering. De forudselige og åbenbare skader ved enhver anbringelse indgår sort set aldrig i forvaltningens, B&U-udvalgets og Ankestyrelsens stillingtagen. Oversættelse, abstract fra artiklen: "Et system, der tilfældigt og unødvendigt fjerner børn fra forældre..." "et system, der tilfældigt og unødvendigt fjerner børn fra forældre gennem en upersonlig proces drevet af systemets bekvemmelighed på bekostning af familier." Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|