![]() |
|
Alt det andet Her kan du stille de spørgsmål hvis du ikke lige mener at det høre til under fleks, førtidspension eller sygedagpenge dog ikke politisk indhold som skal lægges under kategorien Samfund og Politik |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#31 | |
Jeg bor her på K10
Tilmeldingsdato: 29-03 2010
Lokation: Sjælland
Indlæg: 9.664
Styrke: 26 ![]() ![]() ![]() |
Citat:
![]() ![]()
__________________
"Lediggang som saadan er ingenlunde Roden til alt Ondt, tværtimod, den er et sandt guddommeligt Liv, naar man ikke keder sig" Søren Aabye Kierkegaard (5. maj 1813 - 11. november 1855), dansk teolog, filosof og psykolog. |
|
![]() |
![]() |
![]() |
#32 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
'Jeg har haft en følelse af at være forkert hele mit liv'
https://www.dr.dk/nyheder/kultur/jeg...lie-ud-som-tyk
'Jeg har haft en følelse af at være forkert hele mit liv': Nu springer Julie ud som tyk Julie Thalund står i front, når forestillingen 'Tyk' giver en syngende lussing til det, hun mener er samfundets sygelige kropsfokus. Har du nogensinde følt dig forkert i idrætstimerne, fordi du vejede mere end de andre? Bryder du dig ikke om at vise dig på stranden af frygt for, hvad folk tænker? Føler du dig også tyk? Så har du det måske som performer og tekstforfatter Julie Thalund. - Jeg føler faktisk, at det her er mig, der springer ud som tyk, siger hun til 'Kulturen på P1' om sin nye forestilling 'Tyk', der kan opleves fra den 3. september på Teater Får302 i København. Jeg må gerne være her, og jeg må også godt være tyk. JULIE THALUND, PERFORMER OG TEKSTFORFATTER Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#33 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
DR Lægens Bord nævner sagen endnu engang 27 aug 2020
Sundhedsstyrelsen vil have kommunalt ansatte til at blande sig i borgeres vægt
Sundhedsstyrelsen anbefaler, at kommunalt ansatte opfordrer svært overvægtige til vægttab. Det har fået læger til at forlade en arbejdsgruppe. Sundhedsstyrelsen mener, at det er en misforståelse. https://www.berlingske.dk/samfund/su...sig-i-borgeres Overvægt skal ikke længere være en privatsag. I stedet skal jobkonsulenter, pædagoger og andre kommunalt ansatte opspore og opfordre svært overvægtige til at gå i fedmebehandling, skriver B.T. Det viser Sundhedsstyrelsens anbefalinger til nye retningslinjer, som for nylig fik Dansk Selskab for Almen Medicin (DSAM) til at udvandre fra den arbejdsgruppe i Sundhedsstyrelsen, der arbejder på de nye retningslinjer. Læge og talsmand for DSAM Rasmus Køster-Rasmussen mener, at Sundhedsstyrelsens anbefalinger går over stregen. »Det er uetisk at opspore folk på den måde. Det er en heksejagt. Det er især problematisk at gå rundt og finde overvægtige danskere rundt om i samfundet, når vi alligevel ikke har en behandling mod fedme, der virker. Det har vi desværre ikke,« siger Rasmus Køster-Rasmussen til B.T. Han påpeger, at der ikke findes en opskrift på at få overvægtige til at tabe sig og holde vægttabet. »Derfor giver det heller ikke mening at opspore folk. Voksne mennesker ved jo godt selv, hvis de er overvægtige, og hvilke risici det medfører,« siger han. Risiko for at stigmatisere B.T. har talt med journalist på det tidligere Radio24syv program »Aflyttet« Anders Kjærulff, der mener, at forslaget risikerer at stigmatisere overvægtige arbejdsløse. Han frygter, at et vægttab ender som en del af de samlede krav til borgeren. Sundhedsstyrelsen mener, at kritikerne har misforstået intentionen bag anbefalingerne. Selv om der ifølge B.T. står i oplægget, at de offentligt ansatte »ved behov bør opfordre borgeren til at kontakte kommunen (...) med henblik på en vurdering af, om borgeren har behov for et tilbud om livsstilsintervention«, så forklarer styrelsen, at det er borgeren selv, der skal mene, der er behov. »Ja, »ved behov«, står der. Der ligger det i det, at borgeren selv skal mene, at der er et behov og selv tage det op. Det er sådan, at borgeren måske selv siger, at det kan være svært at få job, når man har en vis størrelse. Og så skal man hjælpe,« siger Niels Sandø, enhedschef i Sundhedsstyrelsen til B.T. https://www.denoffentlige.dk/kommuna...til-behandling Kommunale medarbejdere skal opspore overvægtige danskere og opfordre dem til behandling Kommunale medarbejdere skal opspore overvægtige danskere og opfordre dem til behandling Overvægtige danskere kan risikere at blive opsporet af kommunale medarbejdere og efterfølgende opfordret til at påbegynde en fedmebehandling. Går du rundt og er svært overvægtig, så skal du begynde at kigge dig over skuldrene. Nye retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen, der blev offentliggjort i slutningen af 2019 siger, at jobkonsulenter, pædagoger samt flere andre kommunale medarbejdere skal opspore overvægtige danskere og opfordre dem til at gå i behandling for deres overvægt. Beslutningen om at ‘overvåge’ overvægtige danskere, er dog ikke noget, som DSAM (Dansk Selskab for Almen Medicin) synes er en god ide. De mener, at man griber ind i privatlivets fred. “Det er uetisk at opspore folk på den måde. Det er en heksejagt,” fortæller Rasmus Køster-Rasmussen, der er praktiserende læge og talsmand for DSAM til B.T. Årsagen til, at det slet ikke er en god ide skyldes, at man i Danmark ikke har en behandling, der virker mod fedme. “Det er især problematisk at gå rundt og finde overvægtige danskere rundt om i samfundet, når vi alligevel ikke har en behandling mod fedme, der virker. Det har vi desværre ikke,” fortæller han. Hvis du som jobkonsulent eller pædagog har en holdning til, at I fremover skal opspore og anbefale overvægtige at gå i behandling, så hører vi gerne fra dig på [email protected] Hilsen Peter ![]() Sidst redigeret af phhmw; 27-08-2020 kl. 22:16. |
![]() |
![]() |
![]() |
#34 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Behov for indsats mod fedme- og sygdomsepidemien nu
https://sundhedspolitisktidsskrift.d...demien-nu.html
DEBAT. Storbritannien sætter nu ind mod fedme- og sygdomsepidemien. Nu må Danmark følge trop, mener kostvejleder Marie Raes. Hvordan kan vi holde os sunde i en syg verden? Det moderne fødevareudbud bevæger sig længere og længere væk fra naturlig, sund og nærende mad, og myndighederne fokuserer mere på fødevareindustriens produktudbud og markedsføring end på danskernes adgang til naturlige råvarer. Ingen kan løbe fra dårlig mad. At tro, at man kan motionere sig slank eller sund samtidig med, at man spiser næringsfattige og kunstige produkter, er som at træde på speeder og bremse på samme tid. Maskineriet vil brænde sammen på et tidspunkt, for det handler ikke om kalorier. Det handler om at give kroppen de vigtige næringsstoffer, kroppen har brug for og derigennem opnå fysiologisk mæthed. Kroppen har brug for naturlige proteiner med letoptagelige aminosyrer, naturlige fedtstoffer samt naturlige vitaminer, mineraler og mikronæringsstoffer. Kroppen har ikke brug for kunstige produkter med unødvendigt fyld såsom hurtige kulhydrater, industriolier og tilsætningsstoffer kun til gavn for produktets hyldetid, udseende, konsistens og pris. Hver gang, vi spiser fyld og tilsætninger tager det plads op for de næringsstoffer, der er nødvendige for kroppen. I det perspektiv er et kalorieregnskab meningsløst: 1000 kcal fra friskfanget ørred er uden tvivl sundere og mere nærende end 1000 kcal fra en citronmåne. Briterne er gået i gang1, og nu må Danmark følge trop. I august lancerede premierminister Boris Johnson og hans regering indsatser mod fedme- og sygdomsepidemien i Storbritannien, hvor 63 procent af alle voksne og en ud af tre skolebørn er overvægtige. Den britiske regerings initiativ vil blandt andet: Forbyde reklamer for usunde fødevareprodukter i TV og online før kl. 21 Begrænse muligheden for at tilbyde mængderabat på usunde fødevareprodukter (tag to, betal for en) Forbyde placering af usunde fødevareprodukter ved f.eks. kasseapparater Forbedre og tydeliggøre mærkningen af fødevareprodukter ift. usundt indhold Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#35 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Dom om overvægt får vidtrækkende følger
https://fagbladet3f.dk/nyheder/fb5d1...kkende-foelger
Ny landsretsdom giver syg og tyk kvinde ret til førtidspension fem år tilbage i tiden. Sagen vil få afgørende betydning for andre sager om overvægt, eller sager hvor speciallægers ord betvivles, siger ekspert. En kvindelig rengøringsassistent har fået rettens ord for, at myndighederne ikke bare kan sige ”tab dig – så kan du måske arbejde lidt”. I hvert fald ikke når de lægefaglige eksperter mener noget andet. En sag fra Vestre Landsret har givet en rengøringsassistent ret til førtidspension af Randers Kommune med tilbagevirkende kraft for perioden 2006 til 2011. Med renter er det over en million kroner. Kvinden fik afslag på førtidspension i 2006. Da vejede hun over 100 kilo, blandt andet på grund af en stofskiftesygdom. Benene blev belastet, og hun fik åndenød. Men med et vægttab kunne det ikke udelukkes, at hun kunne arbejde lidt, lød det blandt andet fra Beskæftigelsesankenævnet. https://elmer-adv.dk/nyheder/varig-lidelse/ Ankestyrelsen dømt til at anerkende, at svær overvægt var en varig lidelse Elmer & Partneres kommentar Dommen underbygger den opfattelse vi i nyhedsbrev fra oktober i år omtalte, se evt. her, https://elmer-adv.dk/nyheder/socialretlige-sager/ hvor vi særligt omtalte dels en dom om ret til førtidspension og dels en dom om ret til fleksjob. Også i disse domme blev vurderingen af om der var realistiske muligheder for at gøre pågældende selvforsørgende konkret vurderet, og Ankestyrelsens afgørelser tilsidesat. Retslægerådets udtalelse under sagen kan efter vores opfattelse også have betydning for andre lignende sager, hvor personer, der lider under svær overvægt, bliver afskåret fra et varigt forsørgelsesgrundlag under henvisning til, at der foreligger yderligere behandlingsmuligheder med henblik på vægttab. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#36 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Tyk og sund
https://www.weekendavisen.dk/2020-42/ideer/tyk-og-sund
Det er ikke tallet på badevægten, der er tykke menneskers største problem. Det er den vægtstigmatisering, som selv ikke sundhedsprofessionelle kan sige sig fri for. Usund livsstil er ikke forklaringen Flere af Overvægtsalliancens medlemmer taler varmt for, at det at have et BMI over 30 skal klassificeres som en sygdom. Eller i det mindste som en kronisk lidelse, der skal behandles livslangt med vægttab for øje. Det var chokerende at høre højtuddannede fagfolk argumentere for, at det ikke betyder noget – overhovedet – at vi kommer til at diagnosticere og »behandle« en masse sunde og raske, tykke mennesker. Helt uden at interessere sig for de reelle økonomiske og ikke mindst menneskelige omkostninger fastholder de, at vægttab er vejen til sundhed. Vi skal blive ved med at opmuntre folk til at tabe sig, igen og igen. På trods af kendte konsekvenser af yoyovægt. På trods af at 100 års forskning i vægttab viser, at mindst 95 procent tager det hele eller mere på igen inden for to-fem år. På dét punkt mangler vi bestemt ikke viden, hverken nationalt eller internationalt. Senest i 2019 har en norsk forskergruppe vurderet effekten af internationale højkvalitets-vægttabsstudier, hvor deltagerne blev fulgt i mindst tre år. Konklusionen adskiller sig ikke væsentligt fra den, som vi kender helt tilbage fra 1958. Her lavede den anerkendte amerikanske psykiater Stunkard nok den første rapport om effekten af vægttabsstudier, hvor han så 30 år tilbage. Han skrev: »Den aktuelle udbredte interesse for vægttab hviler på mindst to antagelser: For det første at vægttabsprogrammer er effektive. For det andet at de er ufarlige. Nylige undersøgelser viser, at sådanne programmer kan være langtfra ufarlige. Denne rapport dokumenterer også, at det er ineffektivt.« De studier er desværre ikke nået til Overvægtsalliancens bord endnu. I Overvægtsalliancens nationale strategi indgår stigma som et eksplicit punkt. Men efter fremlæggelsen af deres strategi og den efterfølgende drøftelse spekulerer jeg på, om hovedparten af deltagerne mon forstår, hvad vægtstigmatisering er? Ikke mindst om de overhovedet er bevidste om deres egen rolle som medskabere af en stigmatiserende kultur, hvor fokus på vægt og »overvægt« sandsynligvis udfordrer sundheden i højere grad end vægten selv. På mødet blev der rejst et meget relevant spørgsmål: Hvordan undgår vi at stigmatisere de tykke, når vi laver en forebyggelsesstrategi, der skal undgå, at flere bliver tykke? Overvægtsalliancen svarede ærligt, at de ikke havde en løsning. Det forstår jeg godt, for det kan ikke lade sig gøre. Al erfaring og flere forskningsresultater tyder på, at stigmatisering er kernen i den problematik, som vægt forekommer at være for mange. Så længe vi angriber vægten som en adfærd, der skal og kan ændres, lægger det jo implicit op til, at hvis din vægt i dag er højere end den accepterede norm, så er din adfærd og dit oplysningsniveau forkert. Særlig problematisk bliver det, når Overvægtsalliancen bliver ved med at tale om forebyggelse af »fedme« ved at sætte højere priser på »usund« mad og indføre tvungen motion i skolen. Som om en usund livsstil er forklaringen på, at nogle har en højere vægt end andre. Det er i sig selv en meget stigmatiserende måde at tænke på. Grundlæggende er der i dag ikke tilstrækkelig viden om, hvorfor vores vægt udvikler sig, som den gør. Den enkeltes vægt er et samspil af over 100 forskellige faktorer, hvoraf kun en forsvindende lille del har med vores adfærd at gøre. Der er end ikke enighed om, hvorvidt den enkeltes vægt er styret af det gamle, kendte regnestykke: kalorie ind, kalorie ud. Kroppen er langt mere avanceret. Ny forskning viser for eksempel, at det er forskelligt, hvor mange kalorier vi optager eller udskiller fra tarmen. Hilsen Peter ![]() ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#37 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Vi tynde & slanke skal forstå.............
https://www.berlingske.dk/samfund/so...rstyrrelse-der
FAKTA Hvad er tvangsoverspisning? Tvangsoverspisning er en alvorlig psykisk lidelse, der karakteriseres ved tilbagevendende episoder med tvangsmæssige overspisninger. En overspisningsepisode kendetegnes ved, at personen indtager en stor mængde mad inden for et kort tidsrum, samtidig med at han/hun oplever at miste kontrollen over sig selv. Overspisninger er typisk efterfulgt af negative følelser som skam, skyld, væmmelse og lavt selvværd. Personer med tvangsoverspisning har ikke systematisk kompenserende adfærd, som for eksempel opkastninger, brug af afføringsmiddel og tvangsmotionering. Derfor er eller bliver mange med tvangsoverspisning overvægtige. Ligesom ved andre spiseforstyrrelser er mennesker med denne spiseforstyrrelse ekstremt optagede af mad, krop og vægt. Kilde: Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade FAKTA Er dit barn ved at udvikle tvangsoverspisning? Ifølge vicedirektør i Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade, Sabine Elm Klinker, skal man se på, om ens barn overspiser i det skjulte og på en måde, som det ikke lader til, at der er kontrol over, hvis man er nervøs for, om barnet er ved at udvikle tvangsoverspisning. »Man skal som forælder tænke tilbage på, om ens barn har haft overspisningsperioder med en form for kontroltab, hvor barnet simpelthen ikke kan stoppe igen. Når vi behandler voksne, spørger vi ind til, om de ville være i stand til for eksempel at tage deres telefon, når de overspiser. Det kan man måske ikke bruge på børn, men man kan holde øje med, om barnet er totalt opslugt af maden og ikke ænser andet,« siger hun. Derudover påpeger hun, at det er typisk, at personer med tvangsoverspisning er overvægtige eller er ved at blive overvægtige. Bliver anerkendt diagnose i 2022 De seneste år er der kommet øget fokus på tvangsoverspisning, efter at Verdenssundhedsorganisationen (WHO) har anerkendt spiseforstyrrelsen som en officiel diagnose. Lige nu er spiseforstyrrelsen ikke en officiel diagnose i Danmark, men det bliver den i 2022. Ulla Moslet, der er overlæge på ambulatoriet for spiseforstyrrelser i Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center i Region Hovedstaden og formand for Dansk Selskab for Spiseforstyrrelser, mener også, at der er behov for mere viden om tvangsoverspisning hos børn. »I min tid som læge i børnepsykiatrien har jeg kun været i kontakt med tre eller fire børn med tvangsoverspisning. Det skyldes selvfølgelig, at det endnu ikke har været en anerkendt diagnose, men det skyldes også, at man ikke har været opmærksom på den her spiseforstyrrelse hos børn. Det er i hvert fald ikke, fordi de ikke findes derude,« siger hun. »Man skelner i dag ikke mellem almindelig overvægt hos børn og tvangsoverspisning hos børn. Tvangsoverspisning handler om kontroltab, det indeholder en form for selvskade, og der ligger ofte nogle andre ting til grund for spiseforstyrrelsen, end at man ikke spiser godt. Derfor skal det ofte behandles anderledes end almindelig overvægt.« Hilsen Peter ![]() ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#38 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Overvægtige danskere bestormer nyt tilbud - og lægerne gør overraskende fund hos mang
https://sundhedspolitisktidsskrift.d...hos-mange.html
Over 100 mennesker med BMI over 30 er nu henvist til Det Syddanske Overvægtsinitiativ (SDOI) på Sydvestjysk Sygehus, der åbnede for henvisninger fra de praktiserende læger i eftersommeren. "I øjeblikket får vi to-fire henvisninger om dagen, og næste ledige tid er 20. januar," siger professor på Medicinsk afdeling, Endokrinologisk klinik Claus Bogh Juhl, som ud over at være bariatrisk forskningsleder også er ankerperson på Det Syddanske Overvægts Initiativ. Overraskende fund De fund, som tests og prøver indtil videre har budt på, er ikke overraskende, nemlig at de fleste har et blodtryk i overkanten og let forhøjet kolesterol. Men der har også gemt sig mere uventede fund. "Vi har set rigtig mange patienter med søvnapnø, og mange af dem har ikke selv været klar over det," siger Claus Bogh Juhl, der selv i starten af projektet har været med til at tale med patienterne i det såkaldte svarambulatorium. "En af de patienter, jeg har mødt, oplevede dårlig søvn, men tilskrev det selv skuldersmerter. På baggrund af spørgeskemaerne var der mistanke om søvnapnø og somnografi, som bekræftede, at hun havde moderat til alvorlig søvnapnø. Vi ved, der er et stort mørketal på dette område, men antallet er alligevel overraskende, og søvnapnø i forbindelse med svær overvægt er noget, der har behov for større opmærksomhed, fordi det både forringer livskvalitet og kan have store konsekvenser for helbredet." Visuel kommunikation Foruden screening og behandling for de sygdomme, der kan være en følge af svær overvægt, kan patienterne som nævnt også vælge en livsstilspakke, der består af moduler med rådgivning om kost og motion. Indtil videre har alle patienter takket ja til denne mulighed, og en af de opdagelser, man har gjort efter kort tid, er, at de scanningsbilleder af kroppen, der tages, er meget anvendelige i kommunikationen. "Vi havde måske forventet, at det var konkret information om kropssammensætningen, der var interessant for dem," siger Claus Bogh Juhl. "Men det er tydeligt, at patienterne oplever scanningsbillederne, som viser fordeling af visceralt og subkutant fedt, som meget illustrative. Billederne har vist sig at være et godt motivationsredskab, og det kan vi måske lære noget af også i andre sammenhænge." Hilsen Peter ![]() Bilag http://www.sydvestjysksygehus.dk/wm526395 http://www.svs.dk/wm523198 |
![]() |
![]() |
![]() |
#39 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Professor advarer: Sundhedsstyrelsens anbefalinger om overvægt hjælper ingen
https://sundhedspolitisktidsskrift.d...overvaegt.html
Hvis der skal dæmmes op for udviklingen i overvægt, skal der ifølge professor på Institut for Folkesundhedsvidenskab på Københavns Universitet Signild Vallgårda skelnes mellem dem, der kaldes overvægtige og dem, der er meget tykke. "Selvom man med livsstilsomlægninger kan opnå vægttab, viser forskningen jo også, at de fleste tager på igen, og det er veldokumenteret, at yoyovægt ikke er sundt," siger hun. "I bedste fald har tiltag, der sigter på at opspore mennesker med overvægt for at tilbyde dem livsstilsændringer, begrænset effekt. I værste fald risikerer man at styrke en negativ selvopfattelse, øge stigmatiseringen og dermed skade mennesker." Begrænset effekt I august advarede Signild Vallgårda i en kronik i Weekendavisen om, at de anbefalinger, Sundhedsstyrelsen for et år siden sendte i høring, kan have alvorlig slagside. ”Sundhedsstyrelsen vil vejlede tykke mennesker i at spise mindre og bevæge sig mere. Men det snævre fokus på individet har ingen dokumenteret effekt, og Styrelsen overser strategier, der ville have større chance for succes,” skrev hun blandt andet og sluttede sig dermed til kritiske røster, der afviser, at opsporing og tilbud om livsstilsintervention til mennesker med svær overvægt nytter. "Jeg er nervøs for, at man med de anbefalinger, der er i støbeskeen, og som ikke skelner mellem mennesker med lille og med meget svær overvægt, risikerer at spænde ben for en mere farbar strategi, som øger sundheden," siger hun. Så sund som muligt For mennesker med svær overvægt er sandsynligheden for et mærkbart udkomme af livstilsintervention nemlig ikke stor. Mange studier har vist, at vægttab med denne tilgang er begrænsede, de fleste tager på igen, og mange kommer til at veje mere, end før de gik i gang. "Vi ved jo, at vægttab er meget vanskeligt for mennesker med svær overvægt," siger Signild Vallgårda. "Hvis man vil forebygge de mange sygdomme, der følger med svær overvægt, må målet derfor være, at sikre, at mennesker er så sunde som muligt. Og i stedet for at fokusere på store vægttab, som næppe er opnåelige og ofte fører til en skadelig yoyo-vægt, skal en indsats derfor sættes ind på at fremme mulighederne for at leve sundere liv med bedre kost og mere motion." Lære af erfaringerne Infrastruktur er af de steder, hvor politikere ifølge Signild Vallgårda kan forbedre vilkårene for, at danskerne dyrker mere motion. "Vi ved, at fysisk aktivitet er utrolig vigtig for vores sundhed på mange måder," siger hun og peger på de store geografiske forskelle i muligheder for hverdagsbevægelse. "I byerne er det lettere at cykle i dagligdagen end i de fleste landkommuner, hvor det er for farligt, fordi der ikke er cykelstier langs landevejene," siger hun og peger også på, at man bør høste fra de gode resultater fra kommunale tiltag, som f.eks. Svendborgprojektet, der har vist, at man med flere idrætstimer kan reducere forekomsten af høj BMI hos skolebørn. "Der er erfaringer, man kan lære af og udbrede til hele landet," siger hun. "Politikerne blander sig i forvejen i mange aspekter af skolegangen, så hvorfor ikke i, hvor meget børn og unge bevæger sig?" Gør det usunde dyrere og mere besværligt Men ildsjæle som dem, der har fremdrevet projektet i Svendborg, kan næppe nedbringe andelen af danskere med svær overvægt. Dertil er de for få og spredte. Et reelt kursskifte kræver derfor politisk vilje til at sætte en samlet indsats på dagsordenen, og politikerne har ifølge Signild Vallgårda flere forskellige redskaber, de kan tage i brug. "Man kunne jo f.eks., gøre det dyrere og mere besværligt at købe fedende mad- og usunde drikkevarer, gøre noget for at begrænse store slikposer, det stigende udbud af rabatter på store portioner mad etc." siger hun. "Flere andre lande f.eks. England har indført afgifter på sodavand, mens danske politikere fjernede fedtafgiften, allerede inden den var begyndt at virke. Så, ja hvis man vil nedbringe andelen af mennesker med svær overvægt, handler det også om politisk prioriteringer og politisk vilje." Den uendelige historie Svær overvægt er kompliceret, mennesker er forskellige, og løsningen kan derfor ifølge Signild Vallgårda ikke reduceres til en simpel energibrøk, men er afhængig af mange andre faktorer som f.eks. genetik, som er uden for den enkeltes indflydelse. "Vi ved, at der er store individuelle forskelle. Men der er også meget, vi ikke ved om, hvorfor mange mennesker bliver tykke, og der mangler forskning, der kan udpege en farbar vej," siger hun. "For selvfølgelig skal vi gøre noget. Det er utrolig synd for mennesker, der har svær overvægt. Det går ud over deres livskvalitet på så mange måder, udover en øget risiko for at udvikle kroniske sygdomme og øget dødelighed, er der bevægelsesindskrænkning og stigmatisering. Men den opsporing og opfordring til generelle livsstilsændringer, som går igen og igen i det oplæg til anbefalinger, som Sundhedsstyrelsen har sendt i høring, er efter min mening ikke vejen. Det virker ikke og hjælper ingen, men er forslag, der blot igen symptombehandler og gør indsatsen til en uendelige historie, fordi det ikke forhindrer nye mennesker i at blive tykke." Fakta Uenighed bremser anbefalinger I efteråret 2019 var Sundhedsstyrelsens anbefalinger i forhold til overvægt i høring. I foråret 2020 forlod Dansk Selskab for Almen Medicin (DSAM) samarbejdet med Sundhedsstyrelsen. I det brev, DSAM sendte til styrelsen hedder det blandt andet, at DSAM valgte at trække sig ud af arbejdsgruppen, fordi DSAM er uenig i tolkningen af evidensgrundlaget. DSAM er skeptisk overfor, om der er en betydende sundhedseffekt af vægttabsprogrammer til folk, som er opsporet. DSAM mener desuden, at potentielle skadevirkninger, bl.a. i form af øget stigmatisering, ikke har indgået i det faglige grundlag for anbefalingerne. I sommeren 2020 forventede chefkonsulent Tatjana Hedegaard i Sundhedsstyrelsen, at anbefalingerne var lige på trapperne. I oktober 2020 er der stadig ikke nyt om publicering af anbefalingerne. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#40 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Opfordring til vægttab bidrager til stigmatisering
https://sundhedspolitisktidsskrift.d...atisering.html
Rasmus Køster-Rasmussen, læge i almen praksis og postdoc på Center for almen medicin, Institut for Folkesundhedsvidenskab, Københavns Universitet Lene Meyer, psykolog og ph.d. i tvangsoverspisning/BED Lene Bull Christiansen, lektor ved Institut for Kommunikation og Humanistisk Videnskab, Roskilde Universitet Johanne S. T. Kristensen, lektor ved Det Teologiske Fakultet, Københavns Universitet Lars Henrik Larsen, Fysioterapeut MHA MScPT, næstformand i Dansk Selskab for Fysioterapi Inger Bols, vægtneutral klinisk diætist med speciale i intuitiv spisning DEBAT: Forskere og klinikere i det tværfaglige netværk "Ligevægt" vil gentænke opfattelsen af og omgangen med vægt i sundhedsvæsenet og i samfundet generelt. Modsat et andet netværk "Overvægtsalliancen" stiller "Ligevægt" spørgsmålstegn ved værdien af vægttab som strategi. Kan man på samme tid tale for vægttabsprogrammer og imod udskamning af mennesker med højt BMI? WHO påpegede i en rapport fra 2017, at udskamning, eller stigmatisering, af tykke mennesker øger risikoen for bl.a. stress, lavt selvværd, depression, ensomhed, vægtøgning og selvmordsforsøg. I april 2020 underskrev en lang række forskere fra velestimerede universiteter verden rundt et ’concensus statement’ i Nature Medicine, som bl.a. konkluderede at ’weight stigma damages health, undermines human and social rights, and is unacceptable in modern societies’. I Danmark synes denne viden kun langsomt at vinde indpas, og sundhedskonsekvenser af vægtstigmatisering regnes ikke med, når der laves forebyggelsesstrategier. F.eks. var stigmaproblematikken ikke nævnt med et eneste ord i Sundhedsstyrelsens anbefalinger til kommunerne om ’Livsstilsintervention ved svær overvægt’, som var i høring i november 2019. Essensen af disse foreslåede anbefalinger er et ressourcekrævende vægttabsprogram, som ifølge Sundhedsstyrelsens egen litteraturgennemgang formentlig vil resultere i et beskedent, gennemsnitligt blivende vægttab på en-to kg for deltagerne og ingen reduktion i forekomsten hjerte-kar-sygdom. Alt i alt en beskeden fysiologisk sundhedsgevinst. Overvægtsalliancen har her i Sundhedspolitisk Tidsskrift argumenteret for en hurtig implementering af Sundhedsstyrelsens anbefalede kommunale vægttabsprogrammer. Alliancen samler en række medicinske eksperter og organisationer og har som overordnet mål ’at reducere antallet af danskere, der lever med svær overvægt eller er i risiko for at udvikle svær overvægt’. Det fremgår af Overvægtsalliancens ’National Strategi 2.0’, at et opgør med stigmatisering er ét af fire indsatsområder. De andre indsatsområder er forebyggelse, vægttab og mere forskning. Det er prisværdigt, at Overvægtsalliancen vil bekæmpe stigma, men er der ikke en indbygget modsætning i at være mod vægtstigmatisering og samtidig fortaler for vægttab som almen strategi? Det tværfaglige netværk Ligevægt mener, at opsporing af tykke med henblik på at opfordre til vægttab næsten uundgåeligt vil bidrage til stigmatiseringen. Overvægtsalliancen og ligesindede søger at bekæmpe stigma ved at betragte højt BMI som en sygdom og derved tage skylden fra individet. Men at ’tage skylden’ fra folk er kun halv gerning. Behandlingen, som foreslås, er fortsat vægttab. Essensen i vægtstigmatisering er, at nogle kroppe opfattes som forkerte på grund af deres vægt. Regulær afstigmatisering kræver i praksis et opgør med BMI-normen og helst en grundlæggende accept af diversiteten i menneskekroppes form, som er i overensstemmelse med befolkningens levede liv og fysiske udseende. Stigmatisering er et eksistentielt, humanistisk og samfundsfagligt forskningsfelt, så vel som det er sundhedsfagligt. Ligevægt opfordrer til, at Sundhedsstyrelsen baserer sine anbefalinger på evidens, hvilket indebærer at undersøge dette tilsyneladende paradoks grundigt i et kvalificeret tværfagligt forum med input fra humaniora, samfundsvidenskab og psykologi til at supplere et område, der hidtil har været præget af medicinsk logik. Hvis det viser sig, at opsporing af tykke medborgere og opfordring til vægttab bidrager til stigmatiseringen, må folkesundhedsstrategien gentænkes for at sikre, at velmente initiativer ikke risikerer at gøre mere skade end gavn. Det tværfaglige netværk Ligevægt baserer sine holdninger på viden fra mange fagområder og samler forskere og klinikere, som er parate til at gentænke opfattelsen af og omgangen med vægt i sundhedsvæsenet og i samfundet generelt. Læs mere her www.ligevaegt.org https://www.ligevaegt.org Formålet med sammenslutningen Ligevægt er at samle forskere og klinikere fra forskellige fagområder, som er parate til at gentænke opfattelsen af og omgangen med vægt i sundhedsvæsenet og i samfundet generelt. Vægt har med hele menneskelivet at gøre, men undersøgelsen af vægt har været domineret af det medicinske perspektiv og forestillingen om, at vægttab for tykke mennesker er en forudsætning for sundhed. Vi ønsker at ændre omgangen med vægt ud fra et bredt tværfagligt perspektiv, der blandt andet inkluderer medicin, psykologi, kostvejledning, fysioterapi, kulturforskning og teologi. Begrebet ligevægt henviser til, at forskellige aspekter af menneskelivet og forskellige fagområder skal vægtes lige. Vores invitation til en fælles gentænkning skal ses i lyset af nedenstående videnskabeligt veldokumenterede fakta: Kropsvægten bliver i høj grad bestemt tidligt i livet. Den enkelte har kun i ringe grad kontrol over sin vægt. Givet vores biologi og livsbetingelser tager mange på i løbet af livet – nogle mere end andre (1-5). Livsstilsbaserede vægttabsprogrammer medfører kun sjældent varigt vægttab. Mange opnår vægttab på kort sigt, men kun ganske få opnår et varigt vægttab. Selv de mest veludførte vægttabsprogrammer giver et varigt vægttab på blot 1,5-3,5 kg i gennemsnit (6-13). Deltagelse i vægttabsprogrammer mindsker ikke forekomsten af hjerte-karsygdomme – heller ikke for mennesker med type-2 diabetes eller forhøjet blodtryk (6,7,9,10,14). Vægtfokus (f.eks. forældres/partneres kommentarer om krop og spisning, vægtkategorisering, vægtrelateret mobning og idealisering af tyndhed) påvirker kropsbilledet. Negativt kropsbillede øger risikoen for bl.a. forstyrret spisning, spiseforstyrrelser, depressive symptomer og selvskade (15-23). Tykfobi, vægtstigmatisering og vægtrelateret diskrimination og mobning er ødelæggende for det fysiske, psykiske og sociale helbred (19,21,24,25). På baggrund af de nævnte begrænsninger og risici ved at lade vægt tage en central placering i samfundet og i sundhedssystemet ønsker vi med sammenslutningen Ligevægt at invitere til en kritisk drøftelse af omgangen med vægt og en fælles udforskning af alternativerne. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|