![]() |
|
Politik og Samfund Her er det tilladt at diskutere politik , nyheder og andre samfundsproblemer. Hvis du har problemer med at andre udtrykker deres uforbeholden mening om vores samfund, så er dette nok ikke stedet for dig. |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#331 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
#enmillionstemmer Monica Lylloff
Monica Lylloff #enmillionstemmer
Partiernes social- og handicapordførere er enige om, at den manglende retssikkerhed på handicapområdet er et kæmpe problem. Alligevel skal vi lede længe efter forslag til den kommende finanslov! “Vi skal stoppe kommunernes økonomiske incitament til at begå fejl eller behandle sagerne utilstrækkeligt”. “Derfor mener SF, at det er på tide, at vi i de kommende finanslovsforhandlinger også får set på en retssikkerhedspakke til de mest sårbare grupper i samfundet, herunder mennesker med handicap”. Det er selvfølgelig et godt og vigtigt signal fra SF og Charlotte Mølbæk. Tak for det. Men er det ikke allerede lov, at kommunerne ikke bare må tage hjælpen fra borgerne? Og lov skal vel holdes? Det gør kommunerne bare ikke. Men ingen hoveder ruller her. Overvej lige hvor grotesk det er, at vi har en offentlig myndighed, der træffer ulovlige afgørelser for at spare penge, eller fordi de ikke ved, hvordan de træffer en lovlig afgørelse? Uden konsekvenser for myndigheden? Jeg mangler at høre, hvad partiet helt konkret vil gøre. For lige nu bliver der kigget og snakket, og tiden går. Hvad med at flytte ansvaret for området væk fra kommunerne og tage fat om roden på problemet i stedet for at bruge midler på lappeløsninger? 98 kommuner er ikke egnet som myndighed til at varetage dette komplicerede område. Der skal bygges et helt nyt fundament, for det eksisterende er råddent. Ministeren har flere gange udtalt, at målet er, at der træffes den rigtige afgørelse første gang. Det må da også gælde, når det handler om hele området? Et handicap forsvinder ikke, fordi hjælpen forsvinder. Vi har brug for 50.000 støtter på borgerforslaget, så vi kan få det drøftet i Folketinget: https://www.borgerforslag.dk/se-og-stoet-forslag/... Lige nu har forslaget 32.284 støtter �� Baggrunden for ovenstående: https://www.altinget.dk/social/artik...qVbkiTHjeD2CzY SF: Et handicap forsvinder ikke, fordi man fylder 18 Der må ikke være nogen tvivl om, at vi på trods af corona har et velfærdssamfund, der værner om retssikkerheden for de mest sårbare. Derfor skal vi sikre, at mennesker med handicap får den nødvendige hjælp, skriver Charlotte Broman Mølbæk. Af Charlotte Broman Mølbæk (SF) Handicapordfører Undskyldningerne skal gemmes væk. Min kommentar til artiklen på Facebook med Bilag og dokumentation: Kære du. I denne tidslomme, er stemningen bland politikere, raske familier oppe i 20.000 fod højde, pga den nuværende regering ikke har overholdt det ypperste; Grundloven. Politiet er desværre også under anklage for at udfører ulovlige ordre, uden lovgrundlaget er på plads. Vi så det også i Tibet sagen, hvor ansvaret og kommandovejen er, som et vådt stykke sæbe, uden ejermand. ALLE i Danmark råber på RETSSIKKERHED. Ganske sundt og fornuftigt. MEN,.... ingen, hverken politikere, politi, den raske del af Danmark, føler det mindste for, når man i den sociale Verden til stadighed overtræder dansk sociallovgivning. Selv Folketinget udstiller sin magtesløshed ved at vedtage lov der kræver at love skal overholdes. Den lader vi lige stå til eftertanke. Som det naturligste i Verden, får bevidste kommunale ulovligheder GudHjælpeMig lov til at fortsætte,…….. som det naturligste i Verden. Danmarkskortet taler sit tydelige sprog med dokumentationer der viser at selv Ankestyrelsen taber for mange af deres ulovlige afgørelser og udtalelser, ved de civilretslige domstole. Tilsynets juristerne kan selv sidde bag lukkede døre, selv bestemme hvilket sager Tilsynet skal tage op eller afvise. Selv lovligt bestemme sagsbehandlingstiderne alt efter, hvor travlt de har Ombudsmanden tager sig ikke af sager, hvor der ikke er faldet afgørelser i sidste instans. Handicappede er spillet skakmat. Vi ser, at kommunale embedsmænd bevidst udnytter Ankestyrelsens lovlige lange sagsbehandlingstider, som juristerne selv lovligt fastsætter. Kommunerne laver bevidst småfejl i afgørelserne, som så Ankestyrelsen HJEMVISER, og hvor sagen så kan starte forfra, som kommunen ønsker sig. Handicappede er spillet skakmat. Folketinget forsøger svagt at bremse op for denne ulovlige adfærd, ved at kræve: CITAT”Fristerne efter § 3, stk. 2, gælder også ved kommunalbestyrelsens behandling af afgørelser efter lov om social service, som er HJEMVIST af Ankestyrelsen. Fristerne regnes fra modtagelsen af Ankestyrelsens afgørelse.”CITAT slut. Folketingets nye krav er særdeles umuligt, på forhånd, at få overholdt, fordi de fleste kommuner ikke ønsker at efterleve Folketingets Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 og har ikke bevidst vedtaget og offentliggjort sagsbehandlingstider inden for ALLE områder, hvor der falder en kommunal afgørelse. Jeg gentager at det er 22 år siden Folketinget vedtog RSL § 3 stk2. Formanden for den private interesseforening KL Kommunernes Landsforening socialudvalg er netop indklaget for Ankestyrelsens Tilsyn for ikke at overholde RSL § 3 stk.2 i samme tidsrum Ulrik Wilbek, borgmester i Viborg kommune, går ud og meddeler sympatisk at der skal ses på syge og handicappede retssikkerhed. Kan jeg tillade mig at bruge ordet dobbeltmoral her? Kalundborg kommune er netop blevet afkrævet af Tilsynet, at overholde samme forhold, som nu Viborg kommune forudsigeligt vil blive afkrævet. Måske. Bemærk venligst, at de 2 borgmestre har nær tilknytning til Kommunernes Landsforening. Pudsigt eller bare en tilfældighed? Møder, analyser, samråd og Danmarkskort er vi syge og handicappede trætte af. Vi ønsker handling og lovligheder i vores sagsbehandlinger iht Folketingets love. Bemærk hvor ofte at syge og handicappede bliver oplyst om Ankestyrelsens Tilsyn har sanktionsret, dagbøder etc, som aldrig er brugt i sociale sager. Alle 179 folketingspolitikere har retten, og vel også pligten, til at fremsætte en privat lovforslag. Hvilket jeg stærkt vil anbefale SF, fordi vi syge og handicappede har bare få ønsker, herunder at Folketingets love bliver overholdt af alle myndigheder og hvis der sker bevidste ulovligheder skal der naturligvis være en konsekvens. Læs uvildig Forvaltningsdomstol Jeg ønsker dig, SF, politiet, Ankestyrelsen, Tilsynet, Ombudsmanden og Folketinget en god weekend Med venlig hilsen ![]() Bilag BREAKING NEWS: KL: Sådan vil vi rette op på borgernes retssikkerhed Ulrik Wilbek KL og borgmester i Viborg kommune https://www.altinget.dk/kommunal/art...GzhFSEW7vvRfFU Viborg kommune KL`s socialudvalgsformand meldt til Tilsynet. http://www.k10.dk/showpost.php?p=371869&postcount=760 Privat lovforslag i Folketinget. https://www.ft.dk/da/dokumenter/best...l-2/afsnit-2-2 Folketinget lov skal overholdes https://www.ft.dk/samling/20121/vedt.../V28/index.htm Hjemvisninger fra Ankestyrelsen til kommunerne. https://www.dukh.dk/ref.aspx?s=-300042&id=361&pageid=13 Danmarkskortet, som alle 98 kommuner skal drøfte een gang årligt. snik snak snik snak https://sim.dk/danmarkskort/2020/ Ankestyrelsen taber sine ulovlige afgørelser ved de civilretslige domstole https://www.k10.dk/showthread.php?t=31037 Domme og retspraksis. https://www.k10.dk/showthread.php?t=26515 Aktindsigt ved Tilsynet. Sanktionsmuligheder ved ulovligheder. http://www.k10.dk/showpost.php?p=372019&postcount=769 Ankestyrelsens Tilsyn, foreløbigt svar til undertegnede: “"Kære Peter Hansen Vi er i Ankestyrelsen ved at behandle din nedenstående anmodning om aktindsigt af 11. november 2020, og vil i den forbindelse gerne i telefonisk kontakt med dig vedr. anmodningen. “" phhmw Angående min ansøgning om aktindsigt i Tilsynets sanktionsmuligheder har jeg besluttet ikke at ringe tilbage, men blot kræve et skriftligt svar, om Tilsynet har brugt deres sanktionsret, dagbøder, ved møde med ulovligheder i de 98 kommuner. Jeg kræver ikke udførlig beskrivelse af alle sager, blot om Tilsynet bruger deres sanktionsret, dagbøder etc til kommunalbestyrelserne, hvis ikke de overholder dansk lovgivning eller Tilsynets rekommandationer. Kære xxxx xxxxx xxxxx , fuldmægtig Ankestyrelsens Tilsyn Jeg har besluttet, at min ansøgning om aktindsigt ikke bliver befordrende via en telefonsamtale, som sidst jeg ansøgte om aktindsigt, i samme spørgsmål. Her blev det mig oplyst at Tilsynet aldrig har gjort brug af Jeres sanktionsret i sociale sager. Jeg ønsker et skriftlig svar på det spurgte. Ikke nødvendigvis tilsendt mange journaler eller uvedkommende dokumenter. Jeg ønsker bare svar på Tilsynets sanktionsmuligheder som roses ved alle lejligheder. Hvor mange gange har Tilsynet gjort brug af sanktionsretten, dagbøder etc til de 98 kommunalbestyrelser, ved kendskab om ulovligheder eller hvor en kommunalbestyrelse ikke følger Tilsynets rekommandationer, siden 2013? S.U. Naturligvis kan vi tale sammen, men specifikt kræver jeg et skriftligt svar på mit spørgsmål. Med venlig hilsen Peter Hansen Mobil xxxxxxxx Hilsen Peter ![]() Sidst redigeret af phhmw; 20-11-2020 kl. 20:11. |
![]() |
![]() |
![]() |
#332 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Uklare lovændringer på førtidspension
Kan vi håbe på forandringer?
Nej, lad os nu spise brød til. Magthaverne har bevist, hvordan syge og handicappede, familier med handicappede børn skal behandles. https://www.nb-okonomi.dk/2020/11/20...ertidspension/ Stadig flere borgere kommer på førtidspension. Det viser nogle af de nyeste opgørelser fra 2020, hvilket betyder, at førtidspensionsområdet – et område der i forvejen er under pres grundet uklare refusionsregler – sættes yderligere i fokus. Der er derfor kraftigt behov for nye lovændringer, så der kan komme ro og stabilitet over både gamle og fremtidige mellemkommunale refusionssager. Det seneste år, har refusionsreglerne skabt forvirring hos de danske kommuner og med det øgede antal førtidspensionister, er der mere end nogensinde før brug for tydelige regler og praksis omkring mellemkommunale refusioner af førtidspension. Førtidspension er et af de mere komplicerede mellemkommunale områder, hvor det er tungt og tidskrævende at kontrollere de mellemkommunale refusioner og betalinger. Derudover er områdets lovkompleksitet stor, og adgangen til relevante informationer udfordres af både forskellige fagsystemer og et komplekst lovgrundlag. Uklare lovændringer lægger op til dispensationsaftaler Særligt siden november 2019 har førtidspensionsområdet været præget af tvivl og forvirring, og det er let for kommunerne at stå i klemme mellem reglerne og ikke vide, hvilken retning de skal gå i, hvordan de skal forholde sig og hvilke regler eller hvilken praksis, de skal følge. Derfor venter flere også i spænding på de forestående lovændringer, der kommer inden årets udgang og håber på, at der fra 2021 kommer mere klarhed over de mellemkommunale refusioner af førtidspension. En person, der venter spændt på de nye udmeldinger, er Dataproces’ jurist Esben Høier Schmidt. For ham at se, har det seneste års udfordringer for kommunerne været store, idet de eksisterende IT-systemer ikke kan håndtere den nye fortolkning. ”Meget tyder på, at vi får lovgivning med tilbagevirkende kraft, som genindfører den gamle praksis fra før november 2019. Denne var dog i forvejen ikke helt klar, og det er uvist, hvilke regler, der kommer med tilbagevirkende kraft. Kommunerne står lige nu i en presset situation, for hvis de ikke fremsætter krav efter de forskellige former for praksis, risikerer de, at der løber forældelse på deres krav”, siger Esben Høier Schmidt. Derudover fortæller han, at førtidspensionssager med mellemkommunale krav altid har været svære, men at den administrative og juridiske kompleksitet kun er øget samtidig med, at området også er økonomisk tungt. Han pointerer derfor også, at de sagsbehandlere, der sidder med mellemkommunale refusioner, ikke skal føle, at de har gjort noget galt. ”Lige nu er vi i en situation, hvor man ikke kan sige, hvad der er rigtigt og forkert. Den bedste måde, kommunerne kan gardere sig på og hjælpe hinanden på, er ved at lave en gentlemens-agreement om generelt at suspendere al forældelse i førtidspensionssager med mellemkommunale krav. Det er vores klare opfordring. Indgår partnerne en sådan aftale, behøver de ikke at gå ind i hver enkelt sag og minutiøst regne det igennem og gøre alt benarbejdet – som i sidste ende kan vise sig at være forgæves. I stedet bør partnerne indgå en dispensationsaftale med henblik på, at den nye lovgivning kommer”, udtaler han. Få gode råd og vejledning af vores eksperterSom kommune kan det være svært at navigere i uklarheden og finde ud af, hvilket ben man skal stå på – og i den situation kan gode råd være kærkomne. Derfor står vi i Dataproces klar til at hjælpe, hvis du mangler retvisende viden angående den forestående lovændring eller blot har behov for at tale med eksperter i mellemkommunale refusioner. Hos os kan du få råd og vejledning omkring, hvad der er den rette tilgang for netop dig og din kommune. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#333 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Så er arne reddet. Men hvad med jesper og alle de andre syge?
Lisbeth Riisager Henriksen er sammen med Marianne Stein.
![]() https://www.facebook.com/lisbethriis...25979844180267 https://jyllands-posten.dk/debat/kro...cI8tvDS_GvLasU Tusind tak til Marianne Stein for en fremragende kronik og tillykke med bogudgivelsen "Sådan én er jeg jo ikke"! Hele kronikteksten kan læses nedenfor. ___ SÅ ER ARNE REDDET. MEN HVAD MED JESPER OG ALLE DE ANDRE SYGE? Det ville klæde statsministeren også at rette op på de uretfærdigheder, som hun selv var med til at skabe som beskæftigelsesminister, og som dagligt kaster syge endeløst rundt i systemet. 24.08.2020 KL. 16:30 Kronik i JP 25/8-20 Af Marianne Stein, privatpraktiserende socialrådgiver, forfatter til "Sådan én er jeg jo ikke", Aalborg Så blev det Arnes tur, skrev flere medier tirsdag den 18. august, da Socialdemokratiet fremlagde udspillet til retten for tidlig pension. Ordningen, der vil omfatte ca. 38.000 mennesker, primært ufaglærte og faglærte, vil koste omkring 3 mia. kr. i 2025. »Det danske velfærdssamfund har skabt et af de rigeste og mest lige lande i verden. Den tillid og det fællesskab, vi har i Danmark på tværs af indkomst og generationer, er helt enestående. Det skal vi værne om og styrke. Derfor skal vi også gribe ind, når vi ser uretfærdigheder.« Med disse ord indledte vores statsminister, finansminister, skatteminister og beskæftigelsesminister, den 16. august deres kronik om retten til tidlig pension i Avisen Danmark. Ordet ”retfærdighed” nævnes i forskellige ordsammensætninger hele otte gange i kronikken – så man er ikke i tvivl om, at retfærdighed er kommet på den politiske dagsorden i 2020. Endvidere skriver de: »Vi fremlægger en model, der bygger på objektive kriterier, og som ikke er afhængig af læger og sagsbehandleres vurdering. Det giver en tryghed, at man ved, hvad man kan få.« Og med disse ord rammer de plet – for i dag findes den tryghed ikke, hvilket jeg selv har oplevet og set med egne øjne. Med reformen i 2013, som den daværende beskæftigelsesminister, nu statsminister, Mette Frederiksen, stod i spidsen for, indførte man ressourceforløbet, der skulle sikre, at færre fik tildelt førtidspension – og da slet ikke syge under 40 år. Derudover skulle de, der havde en meget lille arbejdsevne, i stedet for en førtidspension tilbydes et fleksjob. Reformen har haft vidtrækkende konsekvenser for flere tusinde syge mennesker, der fastholdes i limbo uden afklaring, vished eller tryghed for deres fremtidige forsørgelsesgrundlag. Hvor læger skal skrive stolpe op og stolpe ned i utallige lægeerklæringer for at dokumentere, at den syge er for syg til at arbejde – og alligevel afprøves borgeren i den ene arbejdsprøvning efter den anden. Det system har jeg selv oplevet efter en påkørsel i 2012, hvor jeg ikke kun mistede mit job, men også mit forsørgelsesgrundlag, mens min arbejdsevne blev testet gennem adskillige forløb. Det skulle tage fire år, før jeg var tilbage på arbejdsmarkedet. I dag arbejder jeg som privatpraktiserende socialrådgiver i en fleksjobordning, hvor jeg hver eneste dag er vidne til en katastrofal sagsbehandling i et system, hvor vi taler om alt andet end retfærdighed og rettigheder for syge borgere. Jeg under skam Arne og andre nedslidte borgere en værdig tilbagetrækning og et godt pensionistliv. Men jeg forstår ikke, at selvsamme politikere, der taler om værdighed, retfærdighed og rettigheder, kun mener, at det omfatter borgere som Arne. Har alle ikke ret til at blive behandlet retfærdigt og have rettigheder? Tilsyneladende ikke dem, der er blevet syge. De skal derimod straffes i en grad, der medfører store omkostninger, både menneskeligt og økonomisk – for den enkelte borger, men i høj grad også for deres familier. Hilsen Peter ![]() Bilag Mette Frederiksen tidligere beskæftigelseminister, pt Statsminister om læger. ![]() https://www.youtube.com/watch?v=4shGnmemrx4 |
![]() |
![]() |
![]() |
#334 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Jeg var naiv........
Jeg var begejstret da Handicaprådende kom til.
Jeg var begejstret da vi fik Det Centrale Handicapråd. Jeg var begejstret for VISO Jeg var begejstret for DUKH. Jeg var begejstret for TASK FORCE. Jeg var begejstret for Ankestyrelsen og Tilsynet, som aldrig har gjort brug af der sanktionsret, dagbøder etc ved møde med ulovligheder Jeg var vildt begejstret da Borgerrådgiverne kom til. Jeg var vred da kommunerne begyndte at sætte titlen BorgerVEJLEDER på ansatte, uden beføjelser Jeg blev vred da Fysioterapeuterne blev opfordret til at scanner deres patienter for Funktionelle Lidelser. Jeg blev vred da een af mine mange diagnoser, Tinnitus, blev kaldt en Funktionel Lidelse. Jeg blev vred da behandlere påstod at vrede følelser, kan udløse en lumbal diskusprolaps Jeg er vred over at målgruppen for reformen af førtidspension er meget mere syg end politisk forudsat Jeg er vred over, at Mette Frederiksen er ked af det, over konsekvensen af hendes reformer- Jeg er vred over, at speciallæger er forment adgang til syge borgeres tilknytning til arbejdsmarkedet. Jeg var dejlig naiv. Jeg er ikke mere naiv. Jeg forholder mig til fakta og dokumentation Jeg forholder mig til Danmarkskortet. Jeg blev vred da politikerne begyndte at kalde vores handicappede børn for “GØGEUNGER”, en belastning for de kommunale budgetter Jeg er vred over at min Ankestyrelse, taber deres ulovlige afgørelser ved de civilretslige domstole. Jeg ved, at mange syge og handicappede børn, unge, voksne og ældre i dag er retsløse Med venlig hilsen ![]() Bilag DOMME https://www.k10.dk/showthread.php?t=31037 GØGEUNGER. https://www.kristeligt-dagblad.dk/da...ldes-gøgeunger DANMARKSKORTET. https://sim.dk/danmarkskort/ |
![]() |
![]() |
![]() |
#335 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Kommunernes Landsforening er påvirket.....nervøse måske.
https://www.kl.dk/kommunale-opgaver/...Kr5oo-OUPUcH-Q
Retssikkerhed Alle borgere skal føle sig trygge i mødet med kommunen. Det er helt afgørende. Men i dag bliver for mange klagesager omgjort. For at sikre retssikkerheden vil kommunerne styrke disse tre områder: borgerinddragelse, kompetenceudvikling og regelforenkling. Her på siden har KL samlet relevant information om, hvordan vi kommer i mål. Hvorfor er den private forening påvirket? https://www.altinget.dk/artikel/birg...X2XAHf91KzyTVY Sådan har vrede borgere øget presset på politikerne Nye organisationsformer på sociale medier supplerer interesseorganisationerne og har gennem demonstrationer og onlinekampagner påvirket politikerne, mener Birgitte Arent Eiriksson. Gennem de seneste år er borgerne begyndt at vise deres utilfredshed med offentlige myndigheder på en ny måde. Omfattende facebookgrupper som Jobcentrets Ofre, Næstehjælperne og #enmillionstemmer samler titusindvis af indignerede borgere, der deler historier om, hvad de opfatter som for eksempel meningsløs aktivering eller ulovlige afgørelser om fratagelse af nødvendig handicaphjælp. De nye organisationsformer supplerer de traditionelle interesseorganisationer og har gennem demonstrationer og onlinekampagner ført til et øget pres på de politiske beslutningstagere. Vreden afspejler en optrapning af konflikten mellem borgere og myndigheder og rettes ikke mindst imod kommunerne. Borgerne har noget at have frustrationerne i. De kommunale sagsbehandlingstider er lange, og på det socialretlige område bliver hver tredje klagesag omgjort i Ankestyrelsen, enten fordi afgørelsen er direkte forkert, eller fordi sagen er så ringe oplyst, at det slet ikke er muligt at vurdere, hvilken afgørelse der skal træffes. Den stærke mobilisering af utilfredse borgere er nok en del af grunden til, at regeringen og støttepartierne har besluttet at sætte den borgernære retssikkerhed på finansloven. Det sker blandt andet med en pulje på 135 millioner over en fireårig periode til oprettelse af borgerrådgiverordninger i de danske kommuner. Det kan vise sig at være en rigtig god investering, hvilket også Justitia har argumenteret for i en rapport om ordningen fra oktober 2020. Borgerrådgiverne er en art kommunale ombudsmænd, der i de 42 kommuner, hvor de allerede fungerer, har opnået gode resultater på lokalt plan og i mange enkeltsager. De fleste er ansat af kommunalbestyrelsen, hvilket giver uafhængighed til at se kritisk på forvaltningen. Samtidig hjælper de borgere, der ikke kan finde rundt i systemet, ikke forstår kommunens afgørelse eller har behov for hjælp til at skabe dialog eller klage til næste instans. For eksempel bragte Politiken i forbindelse med omtalen af Justitias rapport en historie om en familie med en dreng med aspergers syndrom, der i årevis løb hovedet mod Lejre Kommunes mur i forsøget på at finde et passende skoletilbud. Først med borgerrådgiverens hjælp lykkedes det at få de rigtige møder i stand, hvorefter kommunen ændrede sin afgørelse og tilmed kom med en undskyldning. Man kan spørge sig selv, hvorfor borgerrådgivere skal være nødvendige. Burde de kommunale medarbejdere ikke af sig selv kunne behandle alle borgere fair og efter bogen? Jeg ville ønske, at svaret var ja. Sandheden er desværre, at retssikkerheden har svære kår i en kompleks offentlig sektor, som i årevis har været styret af økonomiske og effektiviseringsmæssige prioriteringer. Justitia har påvist en omfattende og uoverskuelig regeljungle på det socialretlige område, hvor der i perioden 2007 til 2019 blev vedtaget 483 ændringslove til 32 hovedlove, mens 4.686 paragraffer blev ændret. I gennemsnit blev hver eneste paragraf ændret mere end to gange. Hertil kommer de mange bekendtgørelser, cirkulærer og vejledninger, der ændres i takt med lovene. Det er ikke så mærkeligt, at både borgerne og sagsbehandlerne har svært ved at overskue lovgivningen. Effektiviserings- og besparelseskrav har samtidig ført til pressede sagsbehandlere. Flere steder er kravene til sagsbehandlernes uddannelse og erfaring blevet sænket, mens forventningerne til, hvor mange sager de kan nå, er gået den modsatte vej. Nogle steder ser man også "grænsesøgende afgørelser", hvor man forsøger at presse regler og skøn til det yderste for at spare penge. Borgerrådgivere kan naturligvis ikke løse alle problemer, men de kan gøre en forskel for især den ressourcesvage borger, som farer vild i det kommunale system. Vi bør derfor kunne se frem til, at mange flere danske kommuner får en borgerrådgiver, hvilket vil være et fremskridt for retssikkerheden – helt nede i den borgernære hverdag. ----- Birgitte Arent Eiriksson (født 1970) er vicedirektør og advokat i Justitia. ![]() Hilsen Peter ![]() ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#336 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Den menneskelige faktor... i sociale afgørelser
... et indblik i virkeligheden, som bør læses.
https://www.yumpu.com/da/document/re...ge-faktor-dukh Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#337 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
#Enmillionstemmer: Handicapområdet står i flammer....
#Enmillionstemmer: Handicapområdet står i flammer, mens politikerne prøver at slukke branden med en forstøver
Når det kommer til at overholde menneskerettigheder for borgere med handicap, er glansbilledet af Danmark som det lille yndige land krøllet til ukendelighed. Der er masser af løsninger på bordet, men ingen vilje fra Christiansborg til at implementere dem, mener #Emillionstemmer. https://www.altinget.dk/social/artik...eY-chhIZgJ1Ka4 Monica Lylloff, Peter Schlæger, Margit Jonsson, Sara Rose Newell og Nina Reffstrup medlemmer af #enmillionstemmer Dette indlæg er alene udtryk for skribentens egen holdning. Alle indlæg hos Altinget skal overholde de presseetiske regler. Kommunerne har siden 2007 haft det fulde ansvar for at forvalte lovgivningen og økonomien på det specialiserede socialområde, også kaldet handicapområdet. I årevis har kommunerne ikke overholdt den samme lovgivning, som skal beskytte borgerne mod vilkårlige indgreb og overgreb. Ingen siddende regering har grebet ind. I 2020 lavede kommunerne ulovlige afgørelser i 52 procent af de påklagede afgørelser på børnehandicapområdet og 42 procent på voksenhandicapområdet. Det betyder i praksis, at hvis du får behov for hjælp, for eksempel efter en bilulykke eller en blodprop, eller hvis du får et barn med særlige behov, så må du leve med, at kommunerne leger plat eller krone, når de forvalter lovgivningen. Og det har ingen konsekvenser for kommunerne. Retssikkerhed er degraderet til et ønske Et eksempel er en mor til to små børn, der blev lammet efter flere hjerneblødninger. Kommunen ville ikke hjælpe hende med basale behov på grund af arbejdsforholdene på familiens badeværelse. I følge servicelovens § 116 skal kommunen yde hjælp til indretning af bolig til personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, når indretning er nødvendig for at gøre boligen bedre egnet som opholdssted for den pågældende. Da familien så søgte kommunen om hjælp til at få ombygget badeværelset, bevilgede kommunen i stedet en toiletstol, som måtte stå i stuen eller soveværelset. Retssikkerheden i Danmark er blevet degraderet til et håb og et ønske. Som forældre til børn og voksne med særlige behov ser vi et system, der har lukket sig om sig selv. Systemet er blevet til for systemets skyld. Borgerne er blevet en brik i et spil cirkulær ansvarsfralæggelse, hvor politikere og embedsfolk i hastig fart skyder ansvaret væk og videre, hver gang det rammer deres bord. En pingpong mellem stat og kommune, drevet af økonomiske hensyn. Men økonomi må da ikke have forrang for overholdelse af lovgivning i en retsstat. Cirkulær ansvarsfralæggelse skal stoppe Lokalpolitikerne – både de nuværende og de kommende – og alle partier i Folketinget har ansvaret for at stoppe ulykken nu for landets mest sårbare borgere. Den cirkulære ansvarsfralæggelse skal stoppes. Danmark har brug for cirkulær ansvarstagelse. Den cirkulære ansvarsfralæggelse har stået på i årevis og har skabt en velfærdskrise. For eksempel kan vi nævne at: 67 procent af voksne og unge med ADHD står uden for arbejdsmarkedet. https://adhd.dk/bedre-mulighed-for-a...omsuddannelse/ Hver fjerde ung med en funktionsnedsættelse står uden for uddannelsessystemet. https://via.ritzau.dk/pressemeddelel...aseId=13617035 45 procent af børn med autisme går helt eller delvist ikke i skole. https://www.autismeforening.dk/news/...-ikke-i-skole/ Kassetænkningen – både hvad angår afdelinger og konti – fastholder den nuværende katastrofale tilstand. Det er dyrt, både på det økonomiske og det menneskelige plan. Området står i flammer, og politikerne forsøger at slukke branden med en forstøver. Symbolpolitik uden effekt. Seneste dråbe var en midlertidig pulje penge, hvor kommunerne frivilligt kan søge om midler til at ansætte en borgerrådgiver på betingelser, kommunerne selv kan bestemme. Stilheden fra politikerne er larmende Vi har som borgerbevægelsen #enmillionstemmer forsøgt at trænge gennem den tykke mur ind til den politiske osteklokke på Christiansborg. Vi har holdt møder med adskillige politikere, lavet demonstrationer og fået et borgerforslag ind på talerstolen som beslutningsforslag. Vi har skrevet breve, skrevet artikler, deltaget i høringer, lavet løsningskatalog og sendt flere hundrede vidnesbyrd om virkelighedens Danmark til Folketinget, samtlige kommuner og alle andre relevante myndigheder. Dokumentationen er i orden, men alligevel er stilheden larmende. Politikerne kan ikke længere gemme sig bag sætningen: “Vi ved ikke, hvad vi skal gøre” – for de er blevet præsenteret for et hav af løsninger. Vi har blandt andet foreslået en decideret reform, hvor ansvaret for afgørelser, finansiering og drift splittes op, at det skal være lovpligtigt for kommunerne at følge andre myndigheders anbefalinger, at der skal indføres en konsekvens ved en ulovlig afgørelse, at der indføres tro og love-erklæringer, så borgerne ikke konstant skal til udmattende statusmøder, og at der skal fastsættes nationale tidsfrister for behandling af sagerne. Hurtige, langsigtede, dyre og billige løsninger. Hvorfor sætter man ikke i gang? Mandag 30. august tog vi så endnu et skridt og sendte et råb om hjælp til FN, EU og Amnesty International om de krænkelser af menneskerettigheder på handicapområdet, der finder sted. Appellen bakkes op af flere af landets respekterede advokater, professorer og organisationer. For glansbilledet af det lille yndige land er krøllet til ukendelighed. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#338 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Retssikkerhed for udsatte borgere. Advokatsamfundet
Analyse og anbefalinger til nye handlemuligheder for politikere, o entlige myndigheder og NGO'er, der kan styrke retsstillingen for borgere med handicap og sikre en lovlig udmøntning af sociallovgivningen.
https://www.advokatsamfundet.dk/medi...2wxDuNdn7UdmeI Mere end hver tredje klagesag på socialområdet bliver omgjort af Ankestyrelsen. På børnehandicap- området er det mere end halvdelen af sagerne, og problemet er stigende. Samtidig viser stikprøver, at der blandt de sager, som borgerne ikke har klaget over, findes lige så mange fejl. Spørgsmålet er, om der bliver gjort tilstrækkeligt for at undgå, at de sociale myndigheder svigter i form af forkerte afgørelser og tilsidesættelse af grundlæggende retssikkerhedsgarantier? Et af hovedproblemerne er paradoksalt nok, at to-instans princippet i forvaltningen betyder, at den borger, der står med en ulovlig afgørelse, kommer til at vente endnu længere på sin afgørelse, alt imens der sker en forværring af tilstanden og behovet for hjælp dermed ændrer sig. Det skyldes, at Ankestyrelsen hjemviser mange af sagerne på grund af mangelfuld behandling, og det betyder, at borgerens behov må vente, mens sagen sendes frem og tilbage mellem myndighederne. Et andet relevant spørgsmål er, om vi har et retssikkerhedsmæssigt niveau, som sikrer, at borgeren får op- rejsning i form af godtgørelse eller erstatning, når de sociale myndigheder svigter? Et centralt problem er, at forvaltningens afgørelse som alt overvejende udgangspunkt træder i kraft, når den er tru et – om den er ulovlig eller ej. Det betyder, at borgeren mister sin hjælp eller ydelse, indtil den endelige afgørelse er tru et af Ankestyrelsen. I praksis betyder det, at kommunen alt andet lige har en besparelse i perioden, hvor hjælpen ikke ydes. Denne problematik er ikke ny. Ad- vokatsamfundet har i 2015 sat fokus på problematikken om manglende opsættende virkning, men denne analyse indeholder et forslag, som blandt andet skal give mulighed for, at borgeren får op- rejsning efter uretmæssigt at være frataget en ydelse. Forslaget er at oprette en Retssikkerhedsfond, hvor forvaltningen lægger de beløb, som er sparet på grundlag af ulovlige afgørelser. Det skal være muligt for borgere at søge midler som erstatning for tab eller støtte, ligesom det skal være muligt at anvende midler til forskning for at løfte retssikkerheden på det sociale område. Fra politisk side har der været en anerkendelse af, at der var behov for at beskytte borgeren mod forkerte afgørelser med vidtrækkende konsekvenser. I stedet for opsættende virkning, indførtes i 2018 en varslingsperiode på 14 uger. En kombination af lange sagsbehandlingstider og en høj omgørelsesprocent gør imidlertid, at denne løsning ikke yder tilstrækkelig beskyttelse af borgeren. At der er et bredt retssikkerhedsmæssigt problem i forvaltningen, viser tallene i rapporten med al tydelighed. Problemet kan være mindre eller større alt efter, hvilken kommune der er tale om, eller hvilke grupper der søger om hjælp og støtte. I rapporten rettes et særligt fokus på en lille gruppe mennesker, hvor omgørelsesprocenten er særligt stor – over 70 procent. Spørgsmålet er, om vi som samfund kan acceptere så stor en fejlmargin? Derfor er denne gruppe blevet en del af redegørelsen. Ønsket med denne analyse og forslag til fremadrettede løsninger er at skabe en debat om borge- rens reelle retssikkerhed i mødet med den o entlige forvaltning. Har retssikkerheden det niveau, som vi ønsker i en moderne velfærdsstat? Det er kort sagt det store spørgsmål, som skal italesættes. Sanne Møller, Embedsværket, juni 2020. phhmw Danmarkskortet. https://sm.dk/danmarkskort Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#339 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Autoriserede socialrådgivere i tunge børnesager, tak.
Et svar og indlæg fra min side af på Facebook:
Kære du. I dag 2021 findes der ikke een eneste fagperson, rundt om barnet med en autorisation, med personligt ansvar for lovens overholdelse. I dag ved vi, at kommunerne kræver ved alt nybyggeri, huse, kolonihaver, at der skal være tilknyttet en AUT.-Kloakmester, som nedlægger vores kloakrør, til afledning af vores menneskelige efterladenskaber. Eller udsteder kommunerne ikke, hverken byggetilladelse eller ibrugtagningsattester. Det kræver samfundet. Men i tunge børnesager, tvangsfjernelser, § 50 børnefaglige undersøgelse etc kræver samfundet intet. I dag ved vi, at Dansk Socialrådgiverforening i det offentlige rum, påstår at socialrådgiverne ofte bliver presset til ulovligheder. Dog bliver der aldrig sat navne på. I dag ved vi, at embedsmænd forsøger på mange ulovlige metoder at opnå besparelser på børn og unge. Skal børn`s retssikkerhed værnes, skal vi naturligvis have autoriserede socialrådgivere, med personligt ansvar for overholdelse af love og bestemmelser. En juridisk adskillelse fra de økonomisk ansvarlige embedschefer, som ofte har overholdelse af deres egne forslag til politikernes budgetter, som 1ste prioritet. Som vælger er jeg ikke tryg ved bare at have 2 socialrådgivere, som ikke giver mening, hvis loven alligevel ikke overholdes. Vi må aldrig glemme: Slagelsepigerne Bornholm-sagen Vejle-sagen Rebild-sagen Esbjerg-sagen: Ny Brønderslev-sag: Brønderslev-sagen Sønderborg-sagen Tinglev-sagen: Videbæk-sagen Tønder-sagen 32 anmeldelser uden reaktion fra kommunerne Mern-sagen Odense-sagen Hvor den traditionelle stammedans ved håndvasken blev udført. Ansvaret, var som et vådt stykke sæbe, som ingen ejermand havde. Har du lyst og tid til at sætte dig ind i problemstillingen om autoriserede socialrådgiverne, bør du læse hele tråden med omhu. Med venlig hilsen, AUT-Flymekaniker, som samfundet kræver. Bilag http://www.k10.dk/showthread.php?t=19235&page=60 Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#340 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Hvor længe skal Mohammad sidde i bar røv?
Findes der nye politiske kandidater til KV21, som har lyst til at deltage i debatten.
Måske nogle af Jer gamle kommunalpolitikere der har svaret på, hvor længe Mohammad skal sidde med bar røv? Måske en enkelt Borgmester, som har lyst med et bud? https://muskelsvindfonden.dk/mohammaderfaarked/ Forstå sagen om Mohammad på under et minut Tre politiske løsninger Mohammad på 27: Jeg er fanget i min lejlighed Fakta i Mohammads sag Hvad er op og ned i Mohammads sag? Bliv klogere. 1. Mohammad ønsker at flytte 2. Udtalelse fra bostedet 3. Mohammad får første afslag 4. Mohammad anker sagen 5. Svar på anke 6. Mormor må flytte med 7. Ny ansøgning 8. Afslag nummer to 9. Ny anke sendes 10. Ankestyrelsen stadfæster 11. Mohammad søger hjælp 2. Nej til hjælp efter andre paragraffer Hvor længe skal Mohammad sidde i bar røv? Jeg er fårked, fortæller Mohammad. Det er han, fordi han ikke får den hjælp, som han har brug for. Mohammad har muskelsvind og skal have hjælp til at smøre sin mad, klø sig i øjet, handle dagligvarer, gå på toilettet og hælde vand op i en kop. Han får hjemmehjælp, men må sidde i bar røv hele dagen, fordi han også skal tisse, når hjemmehjælperen ikke er der. Han kan ikke planlægge, hvornår han eksempelvis er tørstig eller skal tisse. Kommune nægter ham en hjælperordning Alligevel nægter Københavns Kommune at give ham den hjælp, han har brug for, nemlig en hjælperordning (BPA) – Det er ikke muskelsvind, som forhindrer mig i at leve – det er det, at jeg ikke får den hjælp, som jeg har brug for, siger han. Hvor længe skal han sidde der? Nok har Ankestyrelsen givet kommunen ret i deres afgørelse, at Mohammads behov er ‘forudsigelig’, men Mohammad sidder altså stadig isoleret og uden bukser på. Så nu spørger vi: Hvor længe skal Mohammad sidde i bar røv? Vores opfordring og løsning er ganske enkelt: Genoptag sagen og giv ham en hjælperordning og dermed et værdigt liv. https://www.dr.dk/nyheder/webfeature...d-hjemmeplejen 27-årige Mohammad skal planlægge sine toiletbesøg med hjemmeplejen:- Man bliver set som et cpr-nummer Han har svært ved at løfte et glas oliven, men Mohammad kan stadig ikke få mere hjælp i hverdagen. Scroll for at læse - Ved I, hvornår I skal på toilettet? Jeg gør ikke, siger Mohammad Ebrahimi tørt. Han har muskelsvind, og hver en bevægelse er en kraftanstrengelse for ham. Derfor får han hjælp i hjemmet flere gange om dagen, og det kræver planlægning. Selv ned til mindste detalje. - Mine toiletbesøg er sat til klokken 18 hver dag, men det er ret sjældent, at jeg skal på toilettet på samme tidspunkt hver dag. Men kommunen mener, at det kan planlægges. 27-årige Mohammad drømmer om at erstatte hjemmehjælpen ved at få lov at ansætte sine egne personlige hjælpere, der kan være der for ham døgnet rundt. Den såkaldte BPA-ordning, som tildeles borgere med særligt svære handicap. - Jeg vil bare gerne leve livet. Jeg har ikke lyst til at sidde som 40-årig og tænke på, at jeg har brugt de sidste 10-13 år på at sidde derhjemme, siger Mohammad. Men noget tyder på, at drømmen har lange udsigter. For det er gennem de seneste fire år blevet sværere og sværere for borgere med handicap at få tilkendt hjælperordningen. phhmw Er Danmark, det lille demokratiske, ufattelige rige, lille land, blevet et fattigt lille land? Jeg lytter............ men høre ikke noget ekko. Hilsen Peter ![]() Sidst redigeret af phhmw; 01-11-2021 kl. 20:49. |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|