![]() |
|
Politik og Samfund Her er det tilladt at diskutere politik , nyheder og andre samfundsproblemer. Hvis du har problemer med at andre udtrykker deres uforbeholden mening om vores samfund, så er dette nok ikke stedet for dig. |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#311 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Embedsmænd bidrager til usund magtkultur i kommunerne
https://www.altinget.dk/artikel/r-em...MKt4jijxxHE-VA
Embedsmænds indflydelse i kommunerne har medvirket til en usund kultur, hvor forvaltning og politikere virker til at lægge arm om magten, skriver kommunalordfører Kathrine Olldag (R). phhmw Politikerne er chefer og skal sidde for bordenden. Punktum Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#312 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Byrådsmedlem: Forvaltningen har overtaget magten i min kommune
https://www.altinget.dk/artikel/byra...akSiXMKhrtkHiI
Det er i høj grad forvaltningen, der sætter dagsordenen i Esbjerg Kommune. Politikerne er groft sagt reduceret til en bestyrelse, der påser, at tingene går rimeligt for sig inden for forvaltningens rammer, skriver Anne Marie Geisler Andersen (R). Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#313 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Opråb fra nye byrødder: Vi blåstempler stort set bare forvaltningers politik
https://www.altinget.dk/artikel/opra...IdBCPzrSK2rh20
Frustrerede lokalpolitikere føler hverken de sætter dagsorden eller politisk retning for kommunerne. Det er en klar ledelsesopgave at støtte et politisk rum for alle byrådspolitikere, understreger formanden for landets kommunaldirektører. Da Anne Marie Geisler Andersen i 2017 blev valgt ind i byrådet i Esbjerg for første gang, glædede hun sig til at kæmpe for mærkesager som børn, klima og den mentale sundhed. Men det er noget helt andet, den radikale politiker i dag bruger størstedelen af sine politiske kræfter på, nemlig at forandre den politiske kultur og forvaltningspraksis. “Jeg fandt ud af, at selve fundamentet for at lave ordentlig politik og gode politiske løsninger i kommunen ikke er til stede. De demokratiske processer fungerer efter min mening ikke, som de bør, for det er ikke politikerne, der beslutter,” siger hun. Groft sagt føler Anne Marie Geisler Andersen, at de menige politikere i Esbjerg er reduceret til en bestyrelse, der påser, at tingene går rimeligt for sig inden for rammerne. I stedet er det embedsmændene, der i høj grad sætter dagsorden og retning i kommunen. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#314 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Eksminister mener, at Danmark har en form for teknokrati
https://www.altinget.dk/artikel/dage...rce=nyhedsbrev
Danmark er blevet en form for teknokrati, hvor embedsværket i høj grad udarbejder politikken, som uerfarne ministre formidler. Det siger tidligere undervisningsminister for Liberal Alliance Merete Riisager til Information. https://www.information.dk/indland/2...krati?lst_frnt "Jeg oplevede at komme ind i et system, der var vant til at styre," siger hun til avisen. Hun oplevede som minister, at systemet ofte fastlægger reformer og tiltag, som skal sættes i værk, mens ministrene bliver talsmænd for embedsværkets initiativer. Når magten er gledet fra politikerne, skyldes det primært, at politikerne har for lidt erfaring og pondus, mener den tidligere minister. Merete Riisager: »Det er en frygtelig indsigt at få, men vi har jo noget, der ligner et teknokrati« Danmark har udviklet sig til en form for teknokrati, hvor embedsværket ofte udarbejder politikken, mens uerfarne ministre blot formidler den. Det er dybt problematisk, lyder kritikken fra tidligere folketingspolitiker og minister Merete Riisager phhmw Jeg begynder at forstå, at Folketinget vedtager love, eksempelvis Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 omhandlende den svages retssikkerhed, og når man gennem 16 år igen og igen påpeger over for politikere, Ankestyrelsens Tilsyn, så kan du ikke ændre de bevidste ulovligheder. Trods RSL § 3 stk.2 blev vedtaget af et enigt Folketing i juli 1998. Skærpet adskillige gange, senest 2010 33 tilsynssager har jeg vundet, men det ændre ikke en pind da kommunernes embedsmænd og politikere gør som de plejer,.... fortsætter deres ulovligheder. Bilag. 16 års kamp for din retssikkerhed: http://www.k10.dk/showthread.php?p=35616#post35616 Hilsen Peter ![]() ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#315 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Phillip har været i en bilulykke. 23 år så Mette Frederiksen er ked af det
https://www.facebook.com/Ydelsesraad...342750?__xts__[0]=68.ARAcfd99AHko52prBQMx3UJyaaD-Soogo9jYyWA-SFGB7hYZmmgRob9jbM1JcaOjQP6CaFYntXBK6odI3Dpqq4aY0p L-M5OfKyLkRoOKSJEbvrbbih3Wsj3GripOMQqmJs_T3nEe4avyPY wY1Bi_cDp6xi8-zREiZKU82wag9HtpwMv1gi-MRlYVGSVQief_tvSXdRoqM-ymvvL8qj5YcZyX2XQ7fDe9P5Tv5E3Zh5ukUInzu9CjhBXG9G0V ZyAWcz-wFYfo3I2ANUbauhO5CcZw3xnTjHp4e7HeN9G0B0ZRjZYR_S2zQ yEDJzJVRc-fyP3RCwMCoO8ELZbG1isl_I60csDpEhTVI5r7H_1YOkahhJaZ& __tn__=K-R
Ydelsesraadgiver Det har været og er et langt sejt træk for 23 årig Phillip der er tilknyttet Nordfyns kommunes jobcenter. Phillip har været i en bilulykke, hvor Phillip og hans familie ikke vidste om han ville overleve. Han lå i koma i 41 dage på OUH, hvor han blev opereret utallige gange for, at blive sat sammen med skruer og stål fra top til tå. Han har haft dræn i hjernen for, at tømme for blod og væske. Han har fået hjerneskader, så selv efter flere års genoptræning på førende genoptræningscentre, så kan han kun de mest basale ting, som at gå, børste tænder, tage tøj på og i kort tid køre bil. Han har så stærke smerter i kroppen, at han ikke sover og må hvile det meste af dagen. Han kan ikke se konsekvenser, han kan ikke kombinere en ganske almindelig madret, har et tegnet kort med over Netto, hvis han en sjælden gang skal hente en mælk. Men Phillip er lykkelig, lykkelig for at have livet sammen med hans nærmeste familie og, at han ligner en ganske almindelig mand. Han skal bare ikke presses, eller tage stilling, eller løfte og kan kun på de gode dage, gå ud til postkassen uden at skulle hvile på vejen, men det gør han til gengæld, når han kommer ind igen. Sidste år fik Phillip konstateret gigt i og omkring de skader han har pådraget sig og det er ikke muligt, at hjælpe ham. Opslidende er det bare for Phillip og ikke mindst hans familie, at det i Nordfyns kommune er en kultur, at unge mennesker ikke har mulighed for førtidspension hos dem. Han bliver kørt rundt i manegen på andet år nu, hvor de først har vurderet ham til en ny uddannelse, altså er han først blevet raskmeldt til revalidering, hvilket vi fik stoppet og fik ham tilbage på sygedagpenge, men nu et år efter er der stadig intet sket, da kommunens sagsbehandler øjensynligt følger kulturen og vurdere, at Phillip sagtens kan arbejde. Nordfyns kommunes udvalgsformand skriver i en mail til svar på vores henvendelse, at "hans sag skal vurderes internt, da han er så ung", men vi ved jo, hvilken holdning jobcenter Nordfyn har! Men så er det vi nu spørger, er det så 10 år på kontanthjælp Phillip skal igennem, før han kan få fred? NB dette opslag er if. aftale med Phillip og hans familie Mette Frederiksen er ked af det https://www.bt.dk/politik/mette-f.-o...rigtigt-ked-af Mette Frederiksen har sine meninger: https://www.youtube.com/watch?v=4shGnmemrx4 Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#316 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Du tror det er løgn
Henrik er til et dialogmøde med sin sagsbehandleren. Det er deres første møde, hvor de lige skal sige goddag, og Henrik skal vejledes. Men han er ikke, hvem han tror, han er… eller er han?
Under titlen ”Du tror, det er løgn” retter Muskelsvindfondens kampagne nu søgelyset mod borgerens møde med systemet. Absurde møder, der hverken giver mening for borgeren eller medarbejderen; men lugter af tidsspilde, paragrafrytteri og kontrol. https://www.youtube.com/watch?v=JXCJw_zZ_Wc https://www.youtube.com/watch?v=2ulf...2aB281ByRMXZu0 https://www.youtube.com/watch?v=tKXpmDktgps OBS! Kære læser, nu må du ikke tro at Muskelsvindfonden overdriver. Muskelsvindfonden er ikke opmærksomhedskrævende men disse viste situationer er fra VIRKELIGHEDEN kære politikere og raske medborgere. https://www.bt.dk/samfund/brian-ydmy...r-dig-i-numsen Derfor skal du være forberedt på, hvad der venter dig, hvis sygdom skulle banke på din eller din families dør. Skulle politikere og raske have behov for flere bizarre beskrevne situationer, fra virkeligheden så er det bare et ord. Vrede hilsner ![]() ![]() ![]() Bilag https://nyheder.tv2.dk/samfund/2017-...ygter-han-doer Alkoholiker sendt i praktik på værtshus: - Jeg frygter han dør |
![]() |
![]() |
![]() |
#317 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
S-Borgmester: - Vi går til grænsen af serviceloven
https://sn.dk/Vordingborg/Borgmester...nSYkoJTcdMVMqk
Vordingborg Kommunes borgmester, Mikael Smed (S), er bekendt med, at Niclas Strøm Hansen står til at få langt mindre hjælp fra kommunen. Borgmesteren ønsker dog ikke at kommentere den pågældende sag, men han er overbevist om, at kommunen overholder lovgivningen og servicestandarderne. - Den nye vejledning siger, at vi skal ud og observere, når vi skal tildele hjælp. Det er vi så gået i gang med, siger Mikael Smed med henvisning til Ankestyrelsens principafgørelse 63-15. https://www.retsinformation.dk/eli/accn/W20151085925 Når der tidligere skulle udmåles hjælp, lavde man faglige vurderinger, der var baseret på samtaler ude hos familierne. Nu bliver støtten fastlagt ud fra et døgnbesøg. I eksemplet med Niclas Strøm Hansen troppede to observatører op i et døgn med et stopur for måle hjælpen til ham. - Vi skal over for Ankestyrelsen kunne dokumentere den hjælp, vi tildeler, siger Mikael Smed, der forsvarer stopurs-metoden. - Det er ikke anderledes end den hjælp, de ældre får. Der er også tider på, hvor lang tid det tager at give en støttestrømpe på. Det er sådan, at det danske samfund har udviklet sig over tid, og vi skal sørge for at overholde lovgivningen, forklarer borgmesteren. Familien Strøm Hansen hævder, at man ikke bare kan måle et tilfældigt døgn ud. Den handicappede har gode og dårlige dage, lyder det. - De fleste vil stort set have samme døgnrytme med mange gentagelser, så et døgn er fint som vurdering. Ellers må man gå i dialog om at lave nogle flere observationer og måske komme ud på andre tidspunkter, siger Mikael Smed. Årsagen, til at kommunen ikke rutter med hjælpetimer, skyldes en presset økonomi. Det resulterer så i en del sager i Ankestyrelsen, når pårørende mener, at kommunen ikke overholder servicen til handicappede. - Vi får medhold i de fleste sager. Vi har bare svært ved at gøre det bedre end lovgivningen. Vi går til grænsen, siger Mikael Smed. phhmw http://www.k10.dk/showpost.php?p=368127&postcount=67 Er du personligt ramt af nedskæringer på handicapområdet? – Se hvad du kan gøre her! Kollegaerne og vennerne fra LEV oplyser: https://www.lev.dk/nyheder/2019/augu...cHJ-UxSvJcddXM De seneste dages fokus på sager i Københavns Kommune, hvor mange bliver ramt af nedskæringer med henvisning til kommunens nye ’kvalitetsstandard’, har vist et behov for en lille guide til hvordan du bør agere, hvis du ønsker at klage over kommunens afgørelser. Guiden kan naturligvis bruges i forhold til afgørelser i alle kommuner. Har du fået et brev i din postkasse eller i din E-boks, hvor du har fået at vide, at kommunen vil ændre enten din støtte i hverdagen, dit beskæftigelses- eller aktivitetstilbud, eller måske hvor de beder dig flytte et andet sted hen, så bør du være opmærksom på, at en sådan afgørelser skal begrundes individuelt med baggrund i dine konkret forhold – altså at den kun vedrører dig, og at der skal medfølge en vejledning til hvordan du kan klage over denne afgørelse. Hvis du har fået afgørelsen på et møde eller pr. telefon, skal du bede om en skriftlig afgørelse - med en klagevejledning. Nedenfor har vi opstillet en lille oversigt over de ting, du skal være opmærksom på og de handlemuligheder, du har. Når du modtager brevet med afgørelsen, skal du kigge efter begrundelsen for at din støtte skal ændres. Støtte tildeles nemlig individuelt og kommunen skal derfor kunne fortælle dig hvorfor de nu mener, at du for eksempel ikke behøver lige så mange støttetimer som du hidtil har fået. Begrundelsen må nemlig ikke være fordi der skal spares – alle afgørelser i forhold til dig og dine tilbud skal tage udgangspunkt i dig og dine behov. Ligger her: http://www.k10.dk/showthread.php?t=28928 Hilsen Peter ![]() ![]() ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#318 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Her i velfærds-ghettoen går det godt
https://www.berlingske.dk/kronikker/...VA1qCsyML8iHaY
»Vi skaber utryghed og rædsel blandt de dårligst stillede. Angst æder sjæle op. Angst skaber psykisk nedbrud. Angst skaber mental lammelse fremfor handlekraft.« KRONIK Tirsdag d. 01. november 2016, kl. 18.00 Thorkil Brodersen Var det ikke på tide, at vi, der er relativt velstillede, stoppede vores klynkeri, bakkede op om samfundet i stedet for at forsøge at nedbryde det? Var det ikke på tide, at vi bidrog mere til samfundet både økonomisk og socialt? At vi holdt op med til stadighed at stirre os blinde på det lyksalige ved at rage stadigt større værdier sammen til os selv? At vi ophørte med at opføre os som forkælede narcissister? At vi opførte os som voksne ansvarlige mennesker med en humanistisk tilgang til vores samfund. At vi holdt op med at terrorisere de dårligst stillede, men i stedet reelt begyndte at hjælpe dem? At vi på en helhjertet og omsorgsfuld måde sørgede for, at også de kunne få bare et nogenlunde og værdigt liv? Er sandheden, at vi velstillede i virkeligheden er den samfundsgruppe, der mest af alle undsiger og melder os ud af samfundet? Skal det virkelig være en gylden regel, at social empati er omvendt proportional med pengepungens størrelse? Velfærdssystemet tilvejebringer hospitaler, skoler, universiteter, diverse uddannelser, børnepasning, veje, kollektiv trafik, kloakker, vandforsyning mv. Det er vi jo enige om. Men ophører enigheden herfra? Kvaliteten og den humane kapacitet af et lands velfærdssystem må og skal primært aflæses i, hvordan man behandler de dårligst stillede. Sådan vurderer vi selv lande på andre dele af kloden. I den offentlige debat er det, som om det er de velstillede, der er de forarmede og nødlidende, og som kun gider at arbejde, hvis de får konstante skattelettelser. Det påstås samtidig, at skattelettelser skaber arbejdspladser. Det er noget vrøvl. 50 mia. kr. gav Anders Fogh Rasmussen, og senere gav Helle Thorning-Schmidt otte mia. i skattelettelser til os velstillede. Skattelettelser tages af den fælles kasse, hvor de ellers skulle have været brugt til sundhedsvæsen, plejehjem, skoler, børnehaver, vuggestuer, vedligeholdelse af veje mv. og på at hjælpe de dårligst stillede. Når pengene mangler i statskassen, er det ikke hospitalsbygninger mv., der sælges, men derimod det menige personale, sygeplejersker, sygehjælpere, portører, pædagoger, pædagogmedhjælpere, hjemmehjælpere osv., der må ud. Skattelettelser medfører tab af reelle arbejdspladser fremfor etablering af nye. Topskattelettelserne hverken opdages eller påskønnes herude i Hellerup og omegn. Her mangler vi ikke penge. Og de medfører ikke adfærdsændringer. Topskattelettelser går udelukkende til at konsolidere de velstilledes rigdom. En forøgelse af rådighedsbeløbet til de dårligst stillede kunne derimod medføre et større forbrug af basale fornødenheder, og det kunne nok kaste regulære danske arbejdspladser af sig. Beskat boligsalg Vi købte vores hus her i Hellerup i 1984 for én mio. kr. Vi har brugt et par millioner på istandsættelser og forbedringer. Før finanskrisen var det ca. 12 mio. kr. værd, så faldt det til ni-ti mio. kr. Nu er det atter på 10-11 mio. kr. Altså en nettofortjeneste på syv-otte mio. kr. Den kan vi frit realisere ved salg uden nogen form for beskatning. Er det fair? Nej. Sådanne indkomster bør bidrage og beskattes, når de kommer til udbetaling, på lige fod med andre indtægter. Nettofortjenesten (fratrukket forbedringer) fra fast ejendom bør, efter en indfasningsperiode, beskattes med op til 40-45 procent, når ejendommen sælges. Den løbende ejendomsskat svarer kun ca. til lejeværdien for en tilsvarende lejebolig. Når jeg, som teknisk rådgiver, færdes i almennyttige bebyggelser på vestegnen, kan man her iagttage en ydmyghed, ensomme mænd og kvinder der med Netto-posen i hånden sniger sig langs husmurene og udstråler et forsigtigt »undskyld jeg er her – jeg skal nok skynde mig op i min lejlighed«. Dagligt fortæller fjernsynet dem, at de nasser på de andres penge, at de er dovne, uduelige og ikke ønsker at arbejde. I de små tilrøgede lejligheder kompenseres der for at være jaget bytte med en levevis, der medfører en 10-15 år tidligere død end hos os andre. Nu sætter vi kontanthjælpen ned med 3.000-4.000 kr. om måneden for en del af disse mennesker. Yderligere 1.000 kr./mdl. mister de, som ikke har haft 225 timers arbejde inden for et år. Flere og flere sættes ud af Kongens Foged. Hvorhen? Billige boliger er en mangelvare med årelange ventelister. Vi skaber utryghed og rædsel blandt de dårligst stillede. Angst æder sjæle op. Angst skaber psykisk nedbrud. Angst skaber mental lammelse fremfor handlekraft. Fattigdom nedbryder og gør mennesker sølle. Der påstås at være arbejdsgivere, hvor disse udstødte mennesker kan få arbejde. Men hvor? Hotellerne bruger filippinsk arbejdskraft, gartnerierne bruger østeuropæisk arbejdskraft, landbruget ligeså. Vi i Hellerup og omegn bruger polsk, rumænsk eller litauisk arbejdskraft, når vi istandsætter vores huse. Til lønninger, som almindelige danskere ikke kan overleve på. Skal de udstødte mennesker melde sig ind i samfundet på ny, kræver det arbejdsgivere, der tør investere i og vise disse mennesker rummelighed, tillid og tryghed og give lidt køb på effektiviteten. Men bliver de dårligst stillede så forarmede, at de mangler tænder og er kørt psykisk ud i tovene, vil arbejdsgiverne jo ikke røre dem. Og hvem skal så tage sig af dem? Her i Hellerup og andre velstandsghettoer går det rigtig godt. Aldrig før har der været så mange Ferrari’er, Maserati’er, Porsche’r, Bently’er, Audi’er, BMW’er og Mercedes’er. Hér er tilvæksten i rigdom højtråbende og iøjnefaldende. Her bruger vi vores penge og energi på at forgylde os selv og føre os frem. Men behøver vi velstillede de ubeskattede formuetilvækster, den billige østeuropæisk arbejdskraft eller flytte penge i skattely når vi ikke kan få nok? Behøver vi bøje og omgå regler for at undgå at tage del i samfundet? Behøver vi oveni topskattelettelser? Helt ærligt: Nej. Afstumpethedens vej Vi er alle et produkt af samfundet. Vores høje indtægter og vores høje formuer skyldes de muligheder, som samfundet har skabt for os. Det er os, der skylder samfundet noget, og ikke omvendt. Men vi er i stedet begyndt at betræde afstumpethedens vej. Det begyndte med topskattelettelser under Anders Fogh Rasmussen. Helle Thorning-Schmidt videreførte det. Og Løkke, Pape og Samuelsen ønsker en ekstra stramning. Fremtidsvisionerne for denne nye samfundsmodel er yderligere topskattelettelser, offentlige nedskæringer, nedskæringer på sundhedsvæsen og offentlig omsorg, vækst i private sygehuse og klinikker, private sundhedsforsikringer, private forsikringer mod tab af velfærd, Gatede Communities, accelererende social forarmelse og fortsat tilvækst i antal af hjemløse, manglende midler til politi, social forsorg mv., omsiggribende bandeaktivitet, polarisering og opdeling i a- og b-samfund. Inden længe kan vi så ønske skattesænkningsfundamentalisterne til lykke, de har opnået det mini-USA eller mellemamerikanske land, som de stræbte imod. Slut er hyggen i samfundet. Omsorgen for hinanden kan findes i historiebøgerne. Det var så det, 60-80 års velfærdsmodel er passé. Der er dog stadig folk, som gerne vil give mere i skat, også i topskat, i bytte for genindførelse af trygheden. Sammenhængskraften i et samfund er tryghed. Men sammenhængskraften er ved at blive sat over styr. I Danmark har erhvervsfrekvensen i mange år ligget omkring de 80 procent. Vi ligger i top-fire i EU. Vi har derfor minimale problemer i forhold til omfanget af beskæftigede. I 1970erne og 80erne var marginalskatten, så vidt jeg husker, oppe på 76 procent. Og vi havde formueskat. Marginalskatten er nu nede på 58 procent. Formueskatten er for længst fjernet. Den velstillede del af befolkningen har aldrig før haft så store midler mellem hænderne. Og alligevel har der aldrig før været så meget forkælet klynk fra de velstillede som nu. Nogle slår for tiden om sig med kristne værdisæt. Men når man tænker på buddene om næstekærlighed og om at behandle andre, som man selv ønsker at blive behandlet, er det jo os i den bedrestillede halvdel af befolkningen, der er holdt op med at efterleve disse almengyldige anstændigheds-spilleregler. Vi har skiftet anstændigheden ud med selvtilstrækkelighed og grådighed. Topskattelettelser fungerer i praksis som terroranslag mod velfærdsstaten. Thorkil Brodersen er arkitekt MAA. og indehaver af Thorkil Brodersen Arkitekter Aps phhmw Min kommentar til Thorkil Brodersen Tak, Thorkil Brodersen for et intelligent debatindlæg. Vi mangler mange ryster i debatten, om denne tids, 2020, bizarre tidslomme, som du beskriver så flot. Med venlig hilsen førtidspensionist, arbejdsulykke, kronisk smertepatient, § 4, 5 år i kørestol uden gangfunktion og multimillionær, som ikke mangler noget, vred over at vores børn bliver kaldt for "Gøgeunge-agtige" når de bevilges specialundervisning etc. Kaldt "Gøgeunge-agtig"ikke af gadedrengen, men af vores toppolitikere. |
![]() |
![]() |
![]() |
#319 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Venstre: Det vrimler med hemmelige donationer
https://piopio.dk/valgkampbidrag-til...ige-donationer
Venstres praksis med brug af indsamlingsklubber, der anonymiserer større bidragydere, er mere udbredt end hidtil kendt Venstres finte Hemmeligholdelsen kan lade sig gøre, fordi Venstre i stort omfang lader bidragydere indsende deres bidrag til en mellemstation, f.eks. en erhvervsklub eller et debatforum. Det er så klubben eller fora’et, der lægger navn til det samlede bidrag. På den måde får offentligheden ikke indsigt i, hvem der oprindeligt står bag valgkampbidraget. Modellen er fuldt lovlig, sådan som reglerne er nu. Også andre partier benytter i et vist omfang metoden, men Venstre i Region Midtjylland, Region Hovedstaden og Region Sjælland benytter metoden i et omfang, som ikke er set tidligere. Således er 12 valgkampbidrag ud af 34 til V-kandidater i Region Midtjylland indsamlet via indsamlingsklubber. I Region Hovedstaden ved offentligheden reelt ikke, hvem der står bag syv af 23 valgkampbidrag. I Region Sjælland ved man fortsat ikke, hvem der reelt står bag to af otte valgkampbidrag. I alt er giverne bag 21 ud af 65 store valgkampbidrag til Venstres folketingskandidater dermed reelt ukendte, fordi indsamlingsklubber står som donor. Venstre i Region Syddanmark og Venstre i Region Nordjylland har endnu ikke indsendt erklæringer om større valgkampbidrag modtaget i 2019 til regionerne. Professor: I strid med lovens ånd Juraprofessor ved Aarhus Universitet, medlem af Regeringens Partistøtteudvalg, der blev nedsat i Helle Thorning-Schmidts regeringstid, Jørgen Albæk Jensen, betegnede i maj Venstres udbredte finte som fuldt lovlig, men han mener ikke metoden er i lovens ånd: “Nej, det er ikke i lovens ånd, men det er i overensstemmelse med lovens bogstav. Der er ikke noget ulovligt i den måde at gøre det på. Og det skal jeg være den første til at beklage, for det var jo et af de forslag, vi kom med fra Partistøtteudvalget, at den mulighed skulle lukkes,” sagde Jørgen Albæk Jensen til Netavisen Pio og fortsatte: “Meningen med reglerne om åbenhed i Partistøtteloven var jo netop, at man skulle vide, hvor pengene rent faktisk kommer fra - og ikke bare sådan et eller andet fiktivt.” Lysten til at kaste lys over hvem, der reelt står bag de store valgkampbidrag - og hvor store beløb, der er tale om, er behersket blandt V-folketingskandidater, der har fået del i støtten. De ansvarlige bag Venstres indsamlingsklubber har om muligt endnu mindre lyst til at udtale sig. https://piopio.dk/britt-bager-jeg-ke...g-aand-i-loven Britt Bager: ”Jeg kender ikke til nogen særlig ånd i loven” Venstres politiske ordfører udtaler sig for første gang til landspressen om hendes valgkampsbidrag på 100.000 kroner fra samme person - oplyste ikke om firmanavne, kun cvr-numre Osv Osv Osv Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#320 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Mon raske familier er sig bevidste om regler for kontanthjælp?
Ledige skal spare op til pension, men tvinges til at hæve den, de har.
https://www.altinget.dk/artikel/1919...X0Fsu6kdXWyVpg PARADOKS: Trods nye regler om obligatorisk pensionsopsparing skal kommuner kræve, at kontanthjælpsmodtagere hæver eksisterende pension før tid. "En helt ulykkelig situation," siger forbrugerøkonom. Regeringen afventer ydelseskommissionens anbefalinger. 1. januar trådte nye regler om obligatorisk pensionsopsparing for ledige i kraft. Formålet er at aflive den såkaldte restgruppe, som ikke har nogen pensionsopsparing, når de når folkepensionsalderen. Men for kontanthjælpsmodtagere og personer i ressourceforløb kan de nye regler virke lidt forvirrende. Samtidig med at de skal spare op til pension, er kommunen nemlig forpligtet til at kræve, at de hæver den pensionsopsparing, de allerede har. "Det virker helt absurd, at man med den ene hånd kan tvangsindløse pensionsordninger og med den anden hånd kan lave en tvungen pensionsopsparing for de samme mennesker. Det er et billede på, at kommunerne helt systematisk jagter de penge her," siger Carsten Holdum, der er forbrugerøkonom i PFA. Koster 60 procent at hæve pension før tid Mange får lov at beholde deres pension, fordi den er forsynet med en klausul mod tilbagekøb. Men i PFA's tilfælde er det op imod halvdelen, som må hæve pensionen – og i den forbindelse aflevere 60 procent i afgift til staten, fordi det sker før tid. "Det er en helt ulykkelig situation, som der er forbavsende mange, som havner i. Det skaber helt forståeligt stor bekymring hos vores kunder, som jo helt naturligt forventer, at deres pension skal udgøre deres indtægtsgrundlag, når de bliver ældre," siger Carsten Holdum. I de første seks måneder er en kontanthjælpsmodtager ‘fredet’, men derefter skal kommunen kræve, at den ledige lever af sin pension, hvis den overstiger en bagatelgrænse på 50.000 kroner for enlige og 100.000 kroner for ægtefæller og kan hæves før tid. For personer i ressourceforløb rammer tilbagekøbskravet, hvis de skal have særlig støtte udover grundydelsen. Næsten alle arbejdsmarkedspensioner er klausuleret mod tilbagekøb. Det er mange firmapensionsordninger og private kapitalpensioner derimod ikke. På det samlede pensionsmarked er det ifølge PFA cirka en tredjedel af kunderne, som risikerer at miste pensionen, hvis de havner på kontanthjælp. Hummelgaard afventer kommission I opposition har Socialdemokratiet tidligere udtrykt skepsis over for tilbagekøbskravet. Det er ikke lykkedes for Altinget at få beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard (S) til at svare på, hvad han mener om kravet, men i en mail til Altinget understreger han, at det er vigtigt at huske, at langt de fleste pensionsopsparinger slet ikke kan hæves før tid. "Men har man som kontanthjælpsmodtager en privat opsparing, man kan hæve før tid, kan man blive bedt om at gøre det, når man har været på kontanthjælp i et halvt år. Det er bare én af de mange regler på hele kontanthjælpsområdet, som vi har brug for at få en grundig gennemgang af. Derfor nedsatte vi i efteråret en ydelseskommission, som skal kulegrave hele systemet. De anbefalinger vil jeg afvente, før jeg beslutter, om reglerne skal ændres,” skriver han. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|