![]() |
|
Nyttigt at vide for Førtidspensionister Er du faldet over nogle oplysninger, eller bare generelt har et godt råd ang ftp så er det her stedet |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#291 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.979
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Er Servicelovens § 102 reelt sat ud af spil, af Ankestyrelsen?
Er Servicelovens § 102 sat ud af kraft?
En sidste mulighed for behandling, fysisk som psykisk, når alle normale tilbud er opbrugt. DUKH: “KAN & SKAL” bestemmelserne https://www.dukh.dk/Guides-og-Praksi...l-bestemmelser Behandlingstilbud efter Servicelovens § 102. https://www.dukh.dk/Guides-og-Praksi...celovens-§-102 Bilag Ref # 57 https://www.k10.dk/showpost.php?p=318090&postcount=57 Ankestyrelsen har udsendt en ny, anno 2023, Principafgørelse 4-23 om serviceloven - “KAN”bestemmelse - lighedsprincippet - behandling https://ast.dk/afgorelser/principafg...9-db9e2e29f3a8 Principmeddelelsen fastslår Servicelovens bestemmelse i § 102 om behandling er en ”kan-bestemmelse”. Kommunen har efter bestemmelsen mulighed for, men er ikke forpligtet til, at bevilge tilbud af behandlingsmæssig karakter efter serviceloven. Der er ikke krav om, at kommunen skal træffe en generel beslutning om at anvende servicelovens § 102, men kommunen er bundet af det forvaltningsretlige ligebehandlingsprincip. Kommunen er derfor forpligtet til at sikre, at lighedsgrundsætningen iagttages. Det betyder, at kommunen vil skulle tilbyde behandling efter serviceloven, hvis kommunen i tilsvarende situationer bevilger hjælp efter bestemmelsen. En borger, der har behov for behandling, skal benytte det sædvanlige behandlingssystem efter sundhedslovgivningen, men kommunen kan beslutte, i hvilket omfang den vil bevilge behandling. Hvis en kommune vælger at anvende servicelovens § 102, kan den beslutte hvilke former for behandling, der er omfattet. Kommunen har derfor mulighed for at lade enhver form for behandling være omfattet, dvs. både alternative og sundhedsfagligt anerkendte behandlinger. Dette gælder, uanset om behandleren har en sundhedsfaglig autorisation, ydernummer eller lignende. Derudover skal kommunen i det enkelte tilfælde foretage en konkret og individuel vurdering af, om tilbuddet af behandlingsmæssig karakter er nødvendigt med henblik på at bevare eller forbedre borgerens fysiske, psykiske eller sociale funktioner, og om det imødekommer kriteriet om ikke at kunne opnås gennem de behandlingstilbud, der kan tilbydes efter anden lovgivning. Det betyder, at hvis borgeren fx har udtømt sine muligheder i det ordinære behandlingssystem, vil kommunen i dette tilfælde kunne bevilge behandling efter servicelovens § 102. Overvejelser om behandlingens effekt mv. kan indgå i kommunens vurdering af, om et konkret tilbud af behandlingsmæssig karakter kan anses for at være nødvendigt. Kommunen behandler ansøgninger om bevilling af behandling efter serviceloven. Kommunens afgørelser kan påklages til Ankestyrelsen. Det gælder også, når kommunen generelt har besluttet ikke at bevilge behandling (og derfor allerede af den grund meddeler afslag på ansøgningen). Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#292 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.979
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Sundhedsstyrelsen opdaterer ikke længere kliniske retningslinjer
https://www.fysio.dk/nyheder/nyheder...mmer-All_Users
En lang række af de nationale, kliniske retningslinjer er ikke længere gældende, da Sundhedsstyrelsen ikke har ressourcer til at ajourføre og opdatere. Det har betydning for fysioterapeuternes brug af retningslinjerne. https://www.fysio.dk/fafo/faglige-an...retningslinjer Kliniske retningslinjer Dansk Selskab for Fysioterapi koordinerer udarbejdelse af kliniske retningslinjer og høringssvar med de faglige selskaber i fysioterapi. Publicerede kliniske retningslinjer Igangværende nationale kliniske retningslinjer Pixibøger af kliniske retningslinjer Ofte stillede spørgsmål om nationale kliniske retningslinjer Kvalitetsaudit - hjælpeværktøj til kvalitetssikring Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#293 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.979
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Vi har samlet lovgivning og litteratur om hjemmetræning, hvor I kan søge yderligere i
https://www.bornespecialisterne.dk/h...ng/lovgivning/
Hjemmetræning bevilliges efter lov om social service § 32 – Særlige dagtilbud og godkendelse af forældres udførelse af hjælpen i hjemmet. I er velkomne til at kontakte os, vi hjælper jer gerne i ansøgningsperioden. Lov om Social service (også kaldet serviceloven) Lov om social service er den lovgivning, der er gældende og anvendes indenfor den sociale sektor. Den har til sigte, at tilgodese behov, der følger af nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer. I Loven kan I læse hvilke rettigheder, I har inden for forskellige områder. Der bevilliges efter bestemte paragraffer, alt efter hvad I søger om. I 2008 blev det muligt for forældre at få godkendt hjemmetræning af børn og unge med betydeligt og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. Hjemmetræning er en samlet betegnelse for den træning af barnet eller den unge, forældrene udfører, som et alternativ til et kommunalt tilbud om hjælp og støtte efter Servicelovens § 32. Formålet med hjemmetræning er at give forældrene mulighed for at spille en aktiv rolle i indsatsen over for barnet eller den unge. Med lovrevisionen af Servicelovens § 32 i 2016 har reglerne om hjemmetræning fået en selvstændig paragraf (§ 32 a). Den skal synliggøre hjemmetræningsordningen og understøtte, at regler og afgørelser om hjemmetræning tager afsæt i en samlet vurdering af barnets eller den unges tarv og trivsel med hensyntagen til barnets eller den unges støttebehov, alder og udvikling. Reglerne for hjemmetræning er forenklet og præciseret i § 32 a for at lette kommuners og forældres arbejde med reglerne. https://www.retsinformation.dk/eli/retsinfo/2014/9948 Ankestyrelsens principafgørelse 70-14 om hjemmetræning - effekt - behandlingsudgifter - tilsyn ""Gældende"" Resumé: Principafgørelsen fastslår Der kan ikke gives afslag på hjemmetræning alene med henvisning til, at der anvendes en bestemt metode, for eksempel Family Hope Center metoden Når et barn på grund af særlig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne har behov for hjælp eller særlig støtte, træffer kommunalbestyrelsen afgørelse om hjælp. Hjælpen kan tilrettelægges i særlige tilbud efter serviceloven eller efter dagtilbudsloven. Hjælpen kan også udføres helt eller delvist af forældrene i hjemmet. Kommunen skal altid foretage en konkret vurdering af, om hjemmetræning, herunder de enkelte elementer i træningen, kan godkendes Hjælp udført i hjemmet skal imødekomme barnets behov, og forældrene skal være i stand til at udføre opgaverne. Elementer, der har karakter af egentlig sygehusbehandling, kan ikke godkendes som en del af hjemmetræningen. Anvendelse af carbogengas, genindånding i refleksposer og trykkammerbehandlinger (herunder mild) er ifølge Sundhedsstyrelsen behandlinger. Udgifter forbundet hermed kan derfor ikke dækkes efter reglerne om hjemmetræning. Dette gælder, uanset om behandlingsformen udbydes af sundhedsvæsenet. Kommunen kan fastsætte betingelser for godkendelse af hjemmetræning, hvis der er saglige grunde hertil. Hvis forældrene ikke overholder betingelserne, kan kommunen give afslag på fortsat godkendelse af hjemmetræningen. Effekten af hjemmetræningen Det er ikke en betingelse for godkendelse af hjemmetræning, at der er videnskabelig dokumentation for effekten af træningsmetoden. Det er derimod en betingelse, at træningsmetoden er dokumenterbar. Der er ikke krav om, at effekten af hjemmetræningen skal være af en vis størrelse. Effekten af hjemmetræningen må dog ikke være mindre, end hvis barnet havde fået hjælpen i et særligt tilbud efter serviceloven, idet hjemmetræningen i så fald ikke imødekommer barnets behov. Hvis effekten af hjemmetræningen vurderes at være lige så god eller bedre, end hvis barnet havde fået hjælpen i et særligt tilbud, kan forældrene vælge at træne barnet hjemme, hvis de øvrige betingelser for godkendelse heraf er opfyldt. Kommunen kan således ikke give afslag på godkendelse af hjemmetræning med den begrundelse, at der er givet et tilbud, der dækker barnets behov. Tilsyn og opfølgning Kommunen skal to gange årligt føre tilsyn med barnets udvikling og trivsel, når forældrene træner barnet i hjemmet. Kommunen skal også følge op på træningsindsatsen fire gange årligt. Kommunen kan organisere tilsynet samtidig med et opfølgningsbesøg. Ankestyrelsen har som udgangspunkt ikke kompetence til at tage stilling til, hvordan kommunen tilrettelægger og udfører tilsyns- og opfølgningsbesøgene, idet dette hører under kommunens faktiske forvaltningsvirksomhed. Tilsynet skal dog tilrettelægges i overensstemmelse med det forvaltningsretlige proportionalitetsprincip. Det vil sige, at det ikke må være mere indgribende, end formålet tilsiger. Hvis der ved tilsynet konstateres forhold, der kan føre til en ændring eller et afslag på fortsat hjemmetræning, skal kommunen træffe afgørelse herom. Afgørelsen kan påklages til Ankestyrelsen. De konkrete sager I sag nr. 1 var kommunen berettiget til at give afslag på fortsat godkendelse af hjemmetræning, da forældrene fortsatte med at anvende trykkammerbehandling som led i hjemmetræningen. Kommunen kunne dog ikke give afslag under henvisning til, at hjemmetræningen ikke imødekom de opstillede mål, og at barnets udvikling ikke afveg afgørende fra udviklingen af andre børn, der modtager mere traditionel træning. I sag nr. 2 havde forældrene ret til at få godkendt træningen af deres barn i hjemmet med undtagelse af mild trykkammerbehandling og anvendelse af carbogengas i maske. I sag nr. 3 havde forælderen ikke ret til dækning af udgifterne til carbogengas og refleksposer, da disse elementer må betragtes som egentlig sygehusbehandling. Ankestyrelsen kunne ikke tage stilling til klagen over kommunens tilrettelæggelse af tilsyns- og opfølgningsbesøg. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#294 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.979
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Kalundborg borgmester Martin Damm forsøger ulovligheder
Kend din GOP Genoptræningsplan ellers havner du som denne borger fra Kalundborg kommune
Thorkild Olesen DH. Sidste år tog livet en drejning for Jan, da han fik en blodprop i hjernen og blev lammet i højre side. Efter et ophold på Center for Neurorehabilitering på Næstved Sygehus blev han udskrevet med en klar behandlingsplan, der anbefalede, at han skulle genoptrænes på et specialiseret niveau. Men til trods for en klar behandlingsplan så valgte man i Kalundborg Kommune ikke at lytte og sendte i stedet Jan til et helt andet tilbud inden for kommunen, hvor de ikke havde den rette ekspertise til at hjælpe Jan med genoptræning. Jan fortæller selv, hvordan en medarbejder fra kommunen til et af deres møder fortalte, at: ”Alle vil gerne køre en Mercedes, men nogle må nøjes med en Skoda.” Han var i chok, og det endte med, at Jan startede op på genoptræningen, som skulle vise sig at være et hårdt forløb, hvor Jan ikke fik den rette hjælp. Selv mener Jan, at hans tilstand er blevet væsentlig forværret af at vente så længe på den rette hjælp, og dertil har det været hårdt, opslidende og frustrerende for ham at kæmpe med kommunen om den rette hjælp. I øjeblikket er vi en lang række af organisationer, der er ude med en hård kritik af nogle nye anbefalinger fra et ekspertudvalg på socialområdet. For hvis politikerne vælger at følge nogle af anbefalingerne, så vil vi få langt flere eksempler som Jans. Én af ekspertudvalgets anbefalinger er nemlig, at økonomi må vægte højere end borgernes behov. Det vil være et kæmpe tilbageskridt på socialområdet og for de borgere og ansatte, der er i berøring med systemet. Og derfor har DH og 36 andre organisationer også sendt et brev til partilederne på Christiansborg og advaret dem om at lytte til udvalgets anbefalinger. Jan har efter flere klager til kommunen fået medhold fra Styrelsen for Patientklager i sin sag. Det er ført til, at Jan kom et bedre sted hen og modtager den rette specialiserede støtte. Allerede nu kan Jan mærke en klar forskel, da han også får langt mere genoptræning. I sidste ende bliver det jo endnu dyrere for kommunen at skulle køre en lang sag og muligvis stå med en borger, der får forværret sin situation. Jeg ønsker også at bruge pengene bedst muligt på handicapområdet og har forståelse for en presset økonomi i kommunerne. Og det betaler sig at give den rigtige hjælp første gang. K10 svar: Kære Thorkild Olesen DH og alle andre handicaporganisationer HVORFOR har DH og andre handicaporganisationer ikke indklaget disse 100% bevidste ulovligheder? Der trods alt er sat i Verden alf netop Martin Damm, borgmester i Kalundborg kommune, samt formand for den 100 % PRIVATE interesseforening KL Kommunernes Landsforening. Hvad siger Folketingets love: CITAT”” Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan ikke tilsidesætte den lægefaglige vurdering af patientens genoptrænings- eller rehabiliteringsbehov, herunder om patienten har behov for almen genoptræning, genoptræning på specialiseret niveau eller rehabilitering på specialiseret niveau.”” CITAT slut Bekendtgørelse, som ikke kan stå alene uden en lov: “Gældende” https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2018/918 Træd i karakter og klag, måske politianmeld, da der ingen undskyldning findes for disse bevidste ulovligheder. Ankestyrelsen Tilsynet gør ikke mere brug af deres sanktioneret, siden 2013, så der findes i dag ingen konsekvens alf hvad Borgmester Martin Damm, Kalundborg kommunes forvaltning helt bevidst forsøger på. Denne situation er ikke raketvidenskab, ganske enkelt at forstå, hvis man bare gider at læse på Folketingets love. Med venlig hilsen ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#295 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.979
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Aftale på plads om vederlagsfri fysioterapi i 2023
Ref https://www.k10.dk/showpost.php?p=374646&postcount=285
Aftale på plads om vederlagsfri fysioterapi i 2023 KL og Danske Fysioterapeuter har indgået en forpligtende aftale for 2023 om den økonomiske ramme for vederlagsfri fysioterapi i 2023. KL glæder sig over, at der nu er enighed om rammen, så borgerne ikke havner i en situation, hvor de ikke kan få fysioterapi jævnt over året. https://www.kl.dk/forsidenyheder/202...terapi-i-2023/ ”Det er godt, at der nu med aftalen er kommet tydelighed om økonomien på fysioterapiområdet – og dermed ikke mindst sikkerhed for borgerne. Det er rigtig vigtigt, at vi ikke igen havner i en situation i slutningen af året, hvor igangværende behandlingsforløb sættes på pause. Derfor er vi glade for, at vi nu i fællesskab med Danske Fysioterapeuter er blevet enige om en fornuftig og forpligtende ramme for 2023,” siger Michael Fenger, næstformand i KL’s Sundheds- og Ældreudvalg. Med aftalen løfter KL og Danske Fysioterapeuter økonomien på området med 1,5 pct. Løftet dækker 2022 og 2023 samlet. ”Det er helt centralt, at vi sikrer stabilitet omkring den samlede økonomi på området, så borgere, der bliver henvist, også modtager den fysioterapi, de har behov for og ret til gennem hele året,” siger Michael Fenger og fortsætter: ”Udgifterne til vederlagsfri fysioterapi har været stigende det sidste år, og det er en udvikling, som vi følger tæt. Vi har nu valgt at løfte den økonomiske ramme for i år, men vi skal også fortsat have fokus på effektive behandlingsforløb, så der er størst mulig sammenhæng mellem faglighed i behandlingen og hensynet til at sikre mest mulig sundhed for pengene.” Aftalen https://www.fysio.dk/globalassets/do...-1314175_1.pdf Aftale om udgiftsrammen for speciale 62 i 2023 Baggrund Regionernes Lønnings- og Takstnævn og Danske Fysioterapi indgik d. 7. september 2018 aftale om gældende overenskomst for fysioterapi og vederlagsfri fysioterapi, som trådte i kraft 1. januar 2019. Overenskomstperioden var 2019-2021, idet parterne var enige om, at næste forhandling om ændringer af overenskomsten bør være gennemført til ikrafttræden den 1. januar 2022. Af bilag 1, Protokollat Vedrørende Overenskomstens Økonomi i overenskomsten om vederlagsfri fysioterapi fremgår det, at niveauet for den økonomiske ramme skal drøftes, hvis parterne er enige om at udskyde forhandlinger om fornyelse af overenskomst. Som følge heraf, er parterne enige om at indgå flg. aftale om økonomirammen for 2023. Rammen for speciale 62 i 2023 Den samlede økonomiske ramme for udgifterne til vederlagsfri fysioterapi er beskrevet i overenskomstens økonomiprotokollat. Parterne er enige om, at der i 2023 tillægges et råderum på 1,5% til rammen. Råderumstillægget udgør et samlet løft vedrørende årene 2022 og 2023. Parterne er endvidere enige om, at fysioterapeuterne arbejder med at opnå en effektivisering. Det betyder, at fysioterapeuterne sammensætter hver patients forløb individuelt, hvor alle behandlingsmuligheder indtænkes der opnås størst mulig sammenhæng mellem faglighed i behandlingen og de økonomiske ressourcer, således at fysioterapeuterne bidrager aktivt til overholdelse af den økonomiske ramme. Parterne er endvidere enige om en tæt økonomisk opfølgning af 2023. Parterne er enige om, at Danske Fysioterapeuter løbende gennem året informerer de praktiserende fysioterapeuter om udgiftsudviklingen i forhold til udgiftsrammen. Parterne er endvidere enige om, at Danske Fysioterapeuter i 2023 ikke opfordrer fysioterapeuterne til at pausere behandlingen af igangværende behandlingsforløb, selvom der skulle være tegn på, at den samlede økonomiske ramme for 2023 kan blive overskredet. Ikrafttrædelse Aftalen træder i kraft den 1-1-2023. København, den 27-4-2023 For Regionernes Lønnings- og Takstnævn Michael Fenger For Danske Fysioterapeuter Jeanette Præstegaard / / Nanna Skovgaard Jens Peter Vejbæk Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#296 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.979
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
GOP Genoptræning efter hospitalsindlæggelse
https://www.regionh.dk/Sundhed/Patie...ngsplanen.aspx
Genoptræningsplanen Hvis lægen skønner, du har behov for genoptræning efter din indlæggelse eller ambulante behandling, skal afdelingen sammen med dig udarbejde en genoptræningsplan. Læs her hvad om, hvad den skal indeholde. Dit behov for genoptræning bliver vurderet, inden du bliver udskrevet Ved hver udskrivelse fra hospital eller ambulant behandling skal der tages stilling til, om du har behov for genoptræning. Hvis lægen skønner, at du har behov for genoptræning efter din udskrivelse, udarbejder afdelingen i samarbejde med dig og eventuelt dine pårørende en genoptræningsplan. Indholdet vil blive gennemgået med dig, inden du bliver udskrevet. I genoptræningsplanen skal der i første omgang tages stilling til, om du skal have: almen genoptræning, som foregår i den kommune, hvor du bor specialiseret genoptræning, der foregår på hospitalet specialiseret rehabilitering, som foregår i den kommune, hvor du bor eller hos en privat leverandør af specialiseret rehabilitering. Hvad indeholder en genoptræningsplan? I genoptræningsplanen skal fremgå: oplysninger om indlæggelses- og udskrivelsesdato, diagnose m.m. sammenfatning af dine helbredsforhold – fx dit fysiske funktions- og aktivitetsniveau hvilken information du har fået om din behandling og genoptræning dit genoptræningsbehov – hvilke funktioner der skal genoptrænes at du har givet dit samtykke til genoptræningen aftaler om kontrol og opfølgning på hospitalet kontaktoplysninger på det sted i kommune elle region, hvor du er tilknyttet og kan henvende dig for at få mere information eller vejledning. Genoptræningsplanen giver dig også mulighed for at oplyse, hvis du fx har ønske om et bestemt behandlingstilbud eller har daglige gøremål, jobfunktion/arbejdstider m.m., der er vigtige at nævne i forbindelse med genoptræningen. Hvem får tilsendt genoptræningsplanen? Du får en fysisk kopi af genoptræningsplanen, eller også bliver den sendt til din e-Boks. Derudover vil genoptræningsplanen blive sendt til: din kommune eller den hospitalsafdeling, som skal sørge for, at din genoptræningsplan bliver ført ud i livet din egen læge (du kan dog frabede dig, at den bliver sendt til din læge) du har mulighed for at tilføje en tredje modtager. Hvad sker der, når kommunen modtager genoptræningsplanen? Når du visiteres til genoptræning i forbindelse med din udskrivelse, sørger afdelingen for at give din hjemkommune besked om, at du har behov for genoptræning. Læs mere om Almen genoptræning Specialiseret genoptræning Din kommune er forpligtiget til at varetage din genoptræning, når de har modtaget din genoptræningsplan. phhmw kommunen har ikke retten til at ændre på din GOP Udskrevet uden genoptræningsplan Hvis du oplever, du har behov for genoptræning, men ikke har fået en genoptræningsplan, skal du tale med den afdeling, du er blevet udskrevet fra. Her kan du få at vide hvorfor, du ikke har fået en genoptræningsplan, eller om der er sket en fejl. Ord du kan støde på i en genoptræningsplan Aktionsdiagnose Den diagnose, der bedst beskriver den tilstand, der har ført til, at du er blevet indlagt og behandlet. Bidiagnose Diagnoser ud over aktionsdiagnosen. Funktionsevne Samlet beskrivelse af din krops funktioner og hvordan din helbredstilstand påvirker fx din arbejdssituation, evne til at klare dig selv m.m. Læs mere Hjælpemidler - midlertidige eller varige Patientguidens huskeliste til genoptræning phhmw Behandling efter en GOP Genoptræningsplan er vederlagsfri, indtil du bliver AFSKREVET, færdigbehandlet fra hospitalet. Derefter overgår man til alm behandling efter § 140 med tilskud eller vederlagsfri, alt efter diagnose. Sundhedstyrelsens retningslinjer for vederlagsfri behandling, læs "Diagnoselisten" og følg guiden slavisk. https://www.sst.dk/-/media/Udgivelse...e,-d-,pdf.ashx |
![]() |
![]() |
![]() |
#297 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.979
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Der er forskel i behandling af patienter med og uden sundhedsfaglig viden.
phhmw
Hvis ikke du kender reglerne, så går du glib af meget. Det gælder inden for alle områder. https://www.vive.dk/da/udgivelser/pa...m_source=VIVEs VIDENSKABELIG ARTIKEL nov 2023 Der er forskel i behandling af patienter med og uden sundhedsfaglig viden. Patienter, der har sundhedsfaglig viden, har større sandsynlighed for at få sundhedsydelser, som der ellers er begrænset adgang til. Den måde, de kliniske retningslinjer er designet på, har betydning for, hvem der får behandling. Hvilken betydning har patienters sundhedsfaglige viden for deres behandling i sundhedsvæsenet? I dette papir har vi undersøgt, hvordan retningslinjerne har påvirket adgang til fosterdiagnostik for gravide med forskellig faglig ekspertise på sundhedsområdet. Undersøgelsen er udgivet i Journal of Health Economics. Sundhedsfaglig viden påvirker behandling Fosterdiagnostik er en relativt dyr sundhedsydelse, som bliver rationeret i de kliniske guidelines. I perioden fra 1996 til 2004 begrænsede man adgangen til forsterdiagnostik ved fortrinsvist at tilbyde det til gravide kvinder over 35 år. I denne periode fik mødre med en sundhedsfaglig uddannelse i højere grad foretaget fostervandsprøve under denne aldersgrænse end andre mødre med tilsvarende uddannelsesniveau, men uden sundhedsfaglig viden. Mødre under 35 år, som havde en sundhedsfaglig uddannelse, havde 10 procentpoint større sandsynlighed for at få foretaget en fostervandsprøve end andre mødre, til trods for at de ikke lå inden for rammerne af den aldersbaserede retningslinje. På dette tidspunkt lå beslutningen om henvisning til fostervandsprøve hos almen læge. Forskel i adgang til forsterdiagnostik mellem mødre med og uden sundhedsfaglig ekspertise forsvandt, da man i 2018 indførte nye retningslinjer, som både medførte nye diagnostiske test og flyttede beslutningen om henvisning til fostervandsprøve fra almen læge til hospitalet. Kliniske guidelines har betydning Resultaterne tyder på, at sundhedsfaglig viden kan påvirke den behandling, man får i sundhedsvæsenet, sådan at personer med sundhedsfaglig viden har større sandsynlighed for at få tilbudt visse ellers rationerede sundhedsydelser. Samtidig viser studiet, at kliniske guidelines, der rationerer adgang til behandling, kan reducere ulighed i adgang til sundhedsydelser, hvis design af guidelines gennemtænkes, herunder hvor forhandling om behandlingen placeres. Hilsen Peter ![]() Bilag https://www.foa.dk/forbund/temaer/j-...r/kort-fortalt Hvad er kliniske retningslinjer? Kliniske retningslinjer er evidensbaserede anbefalinger, som bruges af fagpersonale, der skal træffe beslutning om passende og korrekt sundhedsfaglig ydelse i specifikke kliniske situationer. Evidens betyder, at der er videnskabelig bevis om anbefalingerne. Kort fortalt om kliniske retningslinjer Kliniske retningslinjer skal bl.a. hjælpe sundhedspersonale til at yde en ensartet og evidensbaseret pleje og behandling af borgerne. KL og Sundhedskartellet har indtil videre udarbejdet fire kliniske retningslinjer for det kommunale sundhedsområde - og flere er på vej. De kliniske retningslinjer vedrører fire centrale indsatser eller problemstillinger i den kommunale sundheds- og omsorgsindsats for borgere/patienter, der er over 65 år. Læs om KL's fire kommunale kliniske retningslinjer Derudover har Sundhedsstyrelsen også udarbejdet en lang række nationale kliniske retningslinjer, som personalet på sygehusene anvender. Se Sundhedsstyrelsens nationale kliniske retningslinjer https://www.sst.dk/da/Fagperson/Retn.../Om-NKA-og-NKR EKSEMPEL tilfældigt valgt https://www.fysio.dk/fafo/faglige-an...njer/neurologi Sidst redigeret af phhmw; 24-11-2023 kl. 13:28. |
![]() |
![]() |
![]() |
#298 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.979
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Læger vejledes til at drosle ned året ud - budgettet er brugt
Som fysioterapien, år efter år.
https://www.berlingske.dk/danmark/la...ettet-er-brugt Borgere kan opleve at få ikkeakutte konsultationer og kontroller hos de praktiserende læger udskudt året ud. Det skyldes, at den økonomiske ramme mellem landets cirka 3500 praktiserende læger og regionerne står til at blive overskredet. Det har fået Praktiserende Lægers Organisation (PLO) til at vejlede medlemmerne til at drosle ned på aktiviteterne og i stedet prioritere eksempelvis efteruddannelse. Lægeformand Jørgen Skadborg ærgrer sig over, det er nødvendigt, men ser ingen anden udvej, hvis budgettet skal overholdes. Problemet er ifølge formanden for de praktiserende læger, at den nuværende budgetaftale ikke tager højde for de ekstra patienter og ydelser, som lægerne i 2023 har leveret. – Der er kommet 50.000 flere danskere, siden vi lavede aftalen med regionerne i juni 2021, heraf 30.000 ukrainske flygtninge. – Så er der kommet et nyt lægemiddel, Wegovy, som op mod 90.000 danskere får og løbende går til kontroller for hos lægerne. – Derudover har vi haft en streptokokepidemi med halsbetændelse, forklarer Jørgen Skadborg. Det er alt sammen faktorer, der har øget travlheden i venteværelserne hos lægerne og nu nødvendiggør en opbremsning, påpeger lægeformanden. Men det er svært at skulle fortælle patienter, at de ikke kan få den kontrol eller den konsultation, de gerne vil have her og nu, forklarer han. Jørgen Skadborg så helst, at budgetrammen blev hævet frem for, at patienter ikke får de konsultationer, de gerne vil have. Spørgsmål: Tager I ikke patienterne som gidsel i en forhandling med regionerne om at hæve budgetrammen? – I den her tid er gidsel et utroligt stærkt ord, som jeg ikke vil anerkende. – Lægeklinikkerne er selvfølgelig åbne og ser patienter, der har brug for at blive set. Uanset om der er en nyopstået bekymring eller tegn på akut eller alvorlig sygdom, så bliver man selvfølgelig set, siger Jørgen Skadborg. sundhedsminister Sophie Løhde (V) mener, at det er »ærgerligt, hvis der er patienter, som får udskudt en rutinemæssig kontrol eller en anden planlagt lægekonsultation«. – Men det er omvendt helt afgørende, at der er styr på økonomien i sundhedsvæsenet. Og jeg har stor forståelse for, at regionerne har behov for at kunne styre økonomien i almen praksis, siger hun i en kommentar. Hos Danske Patienter ser direktør Morten Freil med bekymrede øjne på meldingen fra lægerne. Han opfordrer til, at lægeforeningen trækker vejledningen tilbage. – Selvfølgelig skal de (lægerne, red.) overholde den aftale, der er indgået. Men det her viser også svagheden i aftalesystemet, at man kan komme så sent på året og opdage, at der mangler penge til de ydelser, der er aftalt, siger Morten Freil til DR. I Danske Regioner peger man på, at lægerne fortsat kan behandle patienter og få penge for det, uagtet at rammen overskrides. Det vil betyde, at næste års stigende honorarer til lægerne vil slå igennem »lidt langsommere«, siger Heino Knudsen (S), formand for regionernes Lønnings- og Takstnævn, til DR. /ritzau/ Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#299 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.979
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Hjemmetræning børn
https://www.hjernebarnet.dk
God 2. december ❤ Jeg har brug for din hjælp. De af jer, der kender mig, ved at jeg arbejder i Forældrerådgivningen (sammen med min kollega Margit Jonssoni en lille forening, der hedder Hjernebarnet Hjernebarnet hjælper forældre, der hjemmetræner deres barn med handicap, og foreningen har været altafgørende for William og vores familie 💚 Det er meget svært at søge om penge til drift af Forældrerådgivningen og den 1. juli 2024 løber Hjernebarnet tør for penge. Der arbejdes hårdt for en mere permanent løsning fremadrettet, men indtil da, samler forældrene ind på alle mulige måder. Forældrene har hårdt brug for Forældrerådgivningen, for de skal meget ofte klage sig til deres ret til hjemmetræning. Forældrerådgivningen hjælper forældrene med reglerne og klagerne, for de har mere end rigeligt med at tage sig af deres barn med handicap og deres øvrige familie. Når klagerne rammer Ankestyrelsen, så får forældrene ret i 76 % af sagerne! Det er bimlende bamlende skørt, at forældrene skal kæmpe så hårdt for at få lov til at hjælpe deres børn, når loven siger de må. Nogen forældrene betaler sig til hjælpen hos private socialrådgivere og advokater, men langt fra alle familier har råd til det. Derfor er det så nødvendigt, at Hjernebarnets medlemmer samler ind sammen, så alle forældre har mulighed for at få hjælp, når hjemmetræningsreglerne ikke overholdes (som sker alt alt for tit). Hvis der er noget forældrene i Hjernebarnet kan, så er det at bakke hinanden op, og i år har de besluttet at samle 250.000 kr. ind på at sælge julekalendere. Salget går godt, men der er et stykke vej til de 250.000 kr. Jeg håber, at du vil være med til at hjælpe dem. Du vil gøre en reel forskel for de hjemmetrænende familier, hvis du vil købe en kalender. Kalenderen koster 50 kr. og man kan vinde meget fine præmier. William har lovet at bringe ud i københavnsområdet på torsdag den 8. december, og så kan du få lov at skrabe 8 felter på en gang Posten kan også hjælpe med at fragte, og det koster 12 kr. i porto for 1 kalender, 24 for 2-4 kalendere og derover 48 kr. Vi kan også tilbyde online skrab, så er du typen, der synes det er træls at betale porto, og samtidig typen, der skraber alle felter på én gang alligevel, så kan vi skrabe for dig. Du indbetaler 50 kr. til Hjernebarnet (Mobilepay 704718) og uploader kvitteringen her i tråden, så skraber William og co. kalenderen for dig og ser straks du har vundet. Vi uploader selvfølgelig en video til dig, når vi skraber, så du kan se at vi ikke snyder 🙂 Se her https://www.facebook.com/Hjernebarnet/ og https://www.instagram.com/hjernebarnet/, hvis du se Hjernebarnets daglige julehilsner i december Tak Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#300 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.979
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Kalundborg kommune, Martin Damm formand for KL
Kære medborgere, hvis du, fysisk eller psykisk, skal behandles efter en GOP Genoptræningsplan efter klinik eller hospitalsindlæggelse, skal du kende til din GOP Genoptræningsplan
Hilse Peter ![]() Thorkild Olesen på Facebook Livet tog en drejning for Jan, da han fik en blodprop i hjernen og blev lam i højre side. Jan blev udskrevet med en klar behandlingsplan, der anbefalede, at han skulle genoptrænes på et specialiseret niveau. Det valgte Kalundborg Kommune at ignorere. Kommunen sendte Jan til et andet sted inden for kommunen, der ikke havde ekspertisen til at give Jan den rette genoptræning. Jan fortæller selv, hvordan en medarbejder fra kommunen under et af deres møder sagde, at: ”Alle vil gerne køre en Mercedes, men nogle må nøjes med en Skoda.” Han var i chok. Jan mener selv, at hans tilstand blev væsentligt forværret, fordi han ikke fik den rette hjælp første gang. Efter flere klager til kommunen fik Jan medhold i sin sag fra Styrelsen for Patientklager. Jan er kommet et bedre sted hen og har modtaget den rette specialiserede støtte og har kunnet mærke forskel, da han også har fået langt mere genoptræning. I sidste ende bliver det jo endnu dyrere for kommunen at skulle køre en lang sag og muligvis stå med en borger, der får forværret sin situation. Sager som Jans kan undgås ved at der bliver lavet en ordentlig specialplan, der sikrer at mennesker med handicap får den rette hjælp hver gang. En specialeplan, hvor der bliver stillet krav til, at de faglige eksperters anbefalinger bliver fulgt og ikke tilsidesat af kommunen. Det er allerede hverdag på sundhedsområdet – så det burde også kunne lade sig gøre på handicapområdet. I morgen eftermiddag skal specialeplanen debatteres i folketingssalen. Jeg glæder mig til at følge med. Hvis du også vil følge debatten, kan du finde et link til den i kommentarfeltet. https://www.ft.dk/aktuelt/webtv/vide...JsuHunXJYrv9OE phhmw kommentere til Thorkild Olesens indlæg: Kalundborg kommune med KL Kommunernes Landsforening formand Martin Damm er hele tiden og ustandselig over grænsen til det ulovlige Om det er RSL § 3 stk.2, "Danmarkskortet" og nu hospitalernes GOP GENOPTRÆNINGSPLANER, som ingen i kommunen kan ændre eller har indflydelse på. ANKESTYRELSEN TILSYN forventer man griber ind, men NEJ fordi Ankestyrelsen og Tilsynet bruger ikke mere deres SANKTIONSRET, dagbøder etc., siden 2013, så Kalundborg kommune vil naturligvis fortsætte deres adfærd CC: Mads Silberg Margit Jonsson Monica Lylloff Torsten Gejl Katrine Daugaard Christensen Thomas Krog Elizabeth Trøstrup Christensen Jeanette Gjørret Anna Munch Mads Krøger Pramming GOP Genoptræningsplan, som patienten skal have i hånden før udskrivning, hvis lægerne mener at genoptræning er aktuelt, hvor kommunerne, ikke har eller må, have indflydelse https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2018/918 HVAD ER DET LIGE KALUNDBORG KOMMUNE IKKE FORSTÅ? Med venlig hilsen ![]() Peter Hansen Thorkild Olesen ATT. Med disse ord forventer jeg at der findes hjælp til at klage til TILSYNET fordi at kommunens ansatte går ind og blander sig i lægernes GOP Genoptræningsplan er direkte ulovligt. CITAT"Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan ikke tilsidesætte den lægefaglige vurdering af patientens genoptrænings- eller rehabiliteringsbehov, herunder om patienten har behov for almen genoptræning, genoptræning på specialiseret niveau eller rehabilitering på specialiseret niveau."CITAT slut https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2018/918 Med venlig hilsen ![]() BAGGRUND https://avisendanmark.dk/danmark/jan...lp-fra-starten Jans behandling efter blodprop har haft store konsekvenser: - Hvor ville jeg være i dag, hvis jeg havde fået den rette hjælp fra starten? søndag 28. maj 2023 I starten af maj kom et ekspertudvalg med nye anbefalinger til socialområdet. Anbefalinger som en række organisationer nu kritiserer i et åbent brev til Christiansborg, fordi de mener, at de sætter systemet foran borgeren. Ifølge Danske Handicaporganisationer er 67-årige Jan Herforths forløb efter en blodprop i hjernen et "klokkeklart eksempel" på, når økonomien vægtes tungere end borgerens behov. I dag sidder 67-årige Jan Herforth i kørestol og er lam i højre side af kroppen som følge af en blodprop i hjernen tilbage i januar 2022. Men måske kunne hans situation have set bedre ud, hvis han var blevet tilbudt den rette behandling med det samme, efter han blev udskrevet fra sygehuset. - Spørgsmålet er, hvor jeg ville have været i dag, hvis jeg havde fået tilbudt noget ordentligt fra starten. Jeg kan kun sige, at for mig virkede det som at tisse i bukserne om vinteren, når man fryser. Det blev ikke bedre, men det varmede godt nu og her, siger Jan Herforth en smule snøvlende, fordi blodproppen også har haft indvirkning på hans talecenter. Efter at have været indlagt på Center for Neurorehabilitering på Næstved Sygehus blev Jan Herforth af fagfolk anbefalet en genoptræningsplan med et specialiseret rehabiliteringstilbud. Men i stedet for at lytte til anbefalingen valgte Kalundborg Kommune at sende ham på et genoptræningscenter kaldet Odinscentret i byen Høng. Et valg som i dag har fået Styrelsen for Patientklager til at give Kalundborg Kommune kritik for deres håndtering af Jan Herforth ved at konkludere, at behandlingen langt fra levede op til standarderne for at sikre personer med hjerneskader at komme sig bedst muligt efter et traume. Afgørelsen fra Styrelsen for Patientklager I afgørelsen skriver Styrelsen for Patientklager angående Jan Herforths sag, at behandlingen var under normen for almindelig anerkendt faglig standard. Derudover gennemgår styrelsen en lang række kritikpunkter, hvor det blandt andet fremgår, at der ikke blev foretaget en egentligt neurofaglig undersøgelse fra begyndelsen, og at der ikke blev lavet indledende undersøgelser i form af aktivitetsanalyse og kognitive tests. Afgørelsen fastslår herudover, at der ikke blev foretaget en individuel vurdering af Jan Herforths behov, hvilket betød, at de ikke kunne forholde sig kritisk og reflekterende til egen praksis på et specialiseret niveau. Styrelsen for Patientklager konkluderer derfor, at der gives kritik af Forebyggelse og Genoptræning i Kalundborg Kommune. Kilde: Styrelsen for Patientklagers afgørelse i Jan Herforths klage - Det er jo fuldstændig ikke ordentligt. Selvfølgelig vil jeg gerne have det bedste, fordi det handler om min førlighed - det handler om min livskvalitet, siger Jan Herforth og tilføjer: - Man kan diskutere, om de har taget udgangspunkt i det faglige eller det økonomiske. Og her må jeg bare sige, at jeg er overbevist om, at det handler om en økonomisk interesse. I dag bor Jan Herforth med sin kone i et parcelhus i Havnsø i Kalundborg Kommune uden forskudte plan og dørtrin mellem rummene, som gør det nemt for kørestolsbrugere at komme rundt. Bekymring og kritik Den 4. maj kom et ekspertudvalg med første delrapport og dermed 11 nye anbefalinger til det specialiserede socialområde. Det har nu fået i alt 37 organisationer til at skrive under på et åbent brev til partiledere i Folketinget, hvor de retter kritik af den måde socialpolitikken i Danmark vil udvikle sig, hvis politikerne vælger at lytte til anbefalingerne. Til efteråret skal samme ekspertvalg udarbejde anden delrapport, hvor de blandt andet skal kigge på forebyggelse på området og organisering af arbejdet for ansatte. - Anbefalingerne vil give os flere sager som Jans Danske Handicaporganisationer er én ud af de 37 organisationer, der retter kritik af de nye anbefalinger. Organisationen formand, Thorkild Olesen, mener, at anbefalingerne vil være problematiske, fordi de vil medføre, at den enkelte kommunes økonomi vil blive afgørende for hjælpen borgere med handicap i Danmark tilbydes. - Det vil være et enorm stort tilbageslag for mennesker med handicap. Dét, der er en af de vigtigste ting for mennesker med handicap, er, at man får den rigtige hjælp, og den rigtige hjælp er ikke altid en eller anden tilpas hjælp, men nu kan finde på rundt om i kommunerne, siger han og tilføjer: - Man burde i stedet give den rigtige faglige indsats i dialog med eksperter og fagfolk, som ved noget om, hvad der skal til for at hjælpe mennesker med handicap. Thorkild Olesen peger herudover på, at forløbet med Jan Herforths og Kalundborg Kommune er et "klokkeklart eksempel" på, når økonomien vægtes tungere end borgerens behov, og derfor frygter han, at der vil komme flere tilfælde af den slags, hvis politikerne på Christiansborg vælger at lytte til de nye anbefalinger fra ekspertudvalget. Selvom Thorkild Olesen overordnet finder de nye anbefalinger problematiske, kan han dog også finde positive ting i blandt. Ekspertudvalgets svar på kritikken De samlede udgifter på socialområdet har været stigende fra 53,1 milliarder kroner i 2018 til 57,8 milliarder kroner i 2022. Og netop set i lyset at det stigende udgiftspres på området nedsatte man sidste år et ekspertudvalg med Torben Tranæs som formand, der har haft til formål at komme med en række anbefalinger, der skal sikre en bæredygtig økonomisk udvikling på socialområdet. De 11 nye anbefalinger til det specialiserede socialområde 1: Øget mulighed for at fastsætte lokale serviceniveauer 2: Ændring af servicelovens formålsbestemmelse 3: Styrket interessentinddragelse og helhedsbetragtning i Ankestyrelsen 4: Øget fleksibilitet i regler om anvendelsen af botilbud 5: Revision af magtanvendelsesreglerne i serviceloven 6: Eftersyn af tilsyn med sociale tilbud 7: Indførelse af taksloft på områder med selvmøderprincip 8: Indførelse af beløbsgrænse for alternative tilbud 9: Styrke udbygningen af den kommunale botilbudskapacitet 10: Nytænkning af reglerne om merudgiftsydelse 11: Sikring af bedre viden og data Kilde: Delrapport 1 - foreløbige anbefalinger til en bæredygtig faglig og økonomisk udvikling af socialområdet. Brevets medunderskrivere ADHD-foreningen Autismeforeningen Bedre Psykiatri Bløderforeningen Dansk Blindesamfund Dansk Cøliaki Forening Dansk Handicap Forbund Dansk Landsforening For Hals- og Mundhuleopererede Dansk Socialrådgiverforening Danske Døves Landsforbund Danske Handicaporganisationer De Anbragtes Vilkår COPA - Stomiforeningen CP Danmark Cystisk Fibrose Foreningen Epilepsiforeningen FADD Fibromyalgi- og Smerteforeningen FOA Foreningen Danske Døvblinde (FDDB) Gigtforeningen Hjerneskadeforeningen Hjernesagen Høreforeningen LEV – livet med udviklingshandicap Leverforeningen LOS – landsorganisationen for sociale tilbud Muskelsvindfonden Nyreforeningen Parkinsonforeningen PolioForeningen og UlykkesPatientForeningen Psoriasisforeningen Sammenslutningen af Unge Med Handicap Scleroseforeningen SIND – Landsforeningen for psykisk sundhed Socialt Lederforum WeShelter Hilsen Peter ![]() PS Udviklingen siger mig at retssikkerheden er under stort pres KL Kommunernes Landsforening, privat interesseforening, sidder med i Ankestyrelsens "Dialog-forum" hvor Ankestyrelsen udsender nye Principafgørelser. Ankestyrelsen bruger ikke mere deres sanktioneret, dagbøder etc trods ledelsen siger det modsatte. Ankestyrelsen KURSUS I BESPARELSER At Ankestyrelsen direkte inspirerer til nedskæringer, kan man læse i et nyt svar til Muskelsvindfonden fra Aarhus Kommune: ”I forhold til den praksisændring, der er oplevet fra 2022, så er det korrekt, at der på det seneste er truffet beslutning om ophør af flere BPA-sager. Det sker efter, at kommunens BPA-team, der står for behandlingen af BPA-sager, i 2022 var på kursus i Ankestyrelsen i sagsbehandling på BPA-området.” Problemerne med Ankestyrelsen tårner sig op https://muskelsvindfonden.dk/artikle...aarner-sig-op/ Sidst redigeret af phhmw; 12-12-2023 kl. 01:56. |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|