![]() |
|
Alt det andet Her kan du stille de spørgsmål hvis du ikke lige mener at det høre til under fleks, førtidspension eller sygedagpenge dog ikke politisk indhold som skal lægges under kategorien Samfund og Politik |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
|
![]() |
#1 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.936
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Hvad der ikke kan forklares, kan ikke forsvares.
Denne tråd, er ikke forargelsens holdeplads, hvor smålige syge og handicappede, kan komme af med deres smålighed.
Men en tråd, som dokumenterer eller bare debatterer holdninger om, hvad vores fælles økonomi, bruges til. Men en tråd, der også handler om moral og etik, inspiration til at ændre, det vi plejer at mene og gøre. Men en tråd, der også handler om retfærdighed, sammenholdkraft og demokrati. De sidste 20 år er mange eksempler, holdninger og dokumentationer kommet frem i offentlighedens kendskab, samtidig med at syge og handicappede, børn som voksne, er blevet mødt med, en til tider bizar kontrol, af de bevillinger, som er tilgået syge og handicappede. Eksempelvis krav om at beskrive, hvordan man tørre sig i numsen. https://www.a4nu.dk/artikel/brian-ch...r-du-din-numse ""Derfor blev han indkaldt til møde med tre personer på jobcentret. En af de tre jobcenter-ansatte spørger under mødet, hvordan han børster tænder, når han har smerter i sine hænder. Medarbejderen vil også vide, hvordan han drikker af et krus og sidst men ikke mindst, hvordan Brian Larsen tørrer sig i numsen."" Svært handicappede er blevet mødt med krav om vurderinger i eget hjem, i bade og toilet situationer. Svært handicappede bliver vurderet i eget hjem i 2 x 24 timer, herunder i natten, for at vurderer om de i forvejen bevilgede 15 timer/ugen kunne opnås en besparelse. https://www.information.dk/debat/202...CUKU_c5jGOXdig ""Kommunen ville overvåge mig uafbrudt i to hele døgn, da de skulle vurdere mit behov for hjælp Jeg blev invalideret som 36-årig i 1988 og kan ikke gå. Jeg færdes i elkørestol og kan kun bruge min ene hånd."" https://www.information.dk/debat/201...ende-ydmygende ""Når borgere med handicap har brug for hjælp, flytter nogle kommuner ind i deres hjem i flere dage og noterer hver eneste detalje i dagligdagen. Borgerne må affinde sig med tiltagende overvågning og ydmygelser, ingen andre behøver at finde sig i, skriver udviklingschef for Muskelsvindfonden Jørgen Lenger i dette debatindlæg"" Tråden her har, som formål, at beskrive modvægten til denne bizarre tidslomme, hvor vi kan se vores fælles økonomi flyder, i ret store strømme, til politikere, embedsmænd, uden den store konstruktive forargelse har sin indflydelse på ændringer, af det bizarre "Hvad der ikke kan forklares, kan ikke forsvares" Denne sætning så Verdens lys, da debatten viste, at kommunale topledere kunne få udbetalt store aftrædelsevederlag, uagtet at de forsatte i samme job. Udbetaling af store summer trods, man blev afskedige af liden flaterede årsager. Der er, hvad denne tråd drejer sig om. Hold den sædvanlige kultiverede tone og helst med link, som dokumentation. Hilsen Peter ![]() Sidst redigeret af phhmw; 22-01-2020 kl. 17:55. |
![]() |
![]() |
![]() |
#2 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.936
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Bekendtgørelse om vederlag, diæter, pension m.v. for varetagelsen af kommunale hverv
https://www.retsinformation.dk/Forms...aspx?id=205665
Afsnit I Vederlag, diæter og erstatning for dokumenteret tabt arbejdsfortjeneste Kapitel 1 Almindelige bestemmelser Kapitel 2 Særlige regler for kommuner med magistratsstyre, jf. § 64 i lov om kommunernes styrelse Kapitel 3 Særlige regler for kommuner, der har udvalgsløst styre, jf. § 65 a i lov om kommunernes styrelse Kapitel 4 Særlige regler for kommuner med delt administrativ ledelse, jf. § 64 a i lov om kommunernes styrelse Afsnit II Vederlag og pension til borgmestre m.fl. Afsnit III Fælles bestemmelser Afsnit IV Ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser Bilag 1 Årligt vederlag Bilag 2 Egenpension Bilag 3 Beregning af en borgmesters pensionsalder BEK nr 1769 af 27/12/2018 Gældende Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#3 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.936
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
embedsmand tjener 3.428.470 kroner om året – men kræver at skatteyderne betaler for ?
https://journalista.dk/aarets-fedter...-irish-coffee/
Alt det, vores virksomhed gør hver dag – ud i det alleryderste led – handler om at skabe bæredygtige byer. Samarbejde er en af grundstenene i HOFOR. Det gælder både samarbejde på tværs af kommuner, med branchen og vores kunder. Sådan lyder en del af den omtale, som HOFOR giver af sig selv på sin hjemmeside. Et kommunalt selskab, der til sammen ejes af kommunerne Albertslund, Brøndby, Dragør, Herlev, Hvidovre, København, Rødovre og Vallensbæk. Således er en af opgaverne for HOFOR, at der i ejerkommunerne sker indsamling af spildevand, så det rengøres og efterfølgende anvendes til drikkevand. Umiddelbart lyder det ikke som nogen branche, der forgylder sine ansatte. Men som aktindsigter opnået af Journalista.dk hos HOFOR viser, er det langt fra tilfældet. For direktøren hos det kommunale selskab tjener nemlig langt over, hvad eksempelvis Danmarks statsminister kan sætte ind på sin lønkonto. Dermed skulle man måske også tro, at Lars Therkildsen havde luft i budgettet, når det kom til at betale for barbesøg. Det var dog ikke tilfældet den 27. januar 2017, da han sammen med to forretningsforbindelser lagde vejen forbi et københavnsk værtshus. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#4 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.936
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Gyldne håndtryk for 220 millioner til kommunale topchefer forarger eksperter:
Gyldne håndtryk for 220 millioner til kommunale topchefer forarger eksperter: - Det er løbet løbsk
https://nyheder.tv2.dk/samfund/2017-...dR51zAZCAhoa8g Hundredvis af millioner er de seneste år endt som godtgørelser til fyrede topchefer i landets kommuner og regioner. Spild af penge, lyder kritikken. 223.957.092 kroner og 14 øre - eller knap en kvart milliard. Så meget har kommunale topchefer stukket i lommen siden sidste kommunalvalg. Vel at mærke uden, at de har arbejdet for dem. Det viser en aktindsigt, som TV 2 har foretaget blandt landets 98 kommuner og fem regioner. Her fremgår det, at der er blevet udbetalt 86 millioner kroner til kommunaldirektører, koncernchefer og andre topledere i landets kommuner og regioner som en slags bonus for, at de enten har opfyldt deres kontrakt eller forlænget den. I samme periode er godt 72 millioner kroner endt som fratrædelsesgodtgørelser til fyrede chefer, ligesom kommunerne har betalt knap 66 millioner kroner i opsigelsesperioden til topledere, der er blevet fritstillet. Samlet set løber det op i lige knap en kvart milliard kroner, som er taget fra kommunekassen. På kortet nedenfor kan du se, hvilke kommuner der har været mest rundhåndede. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#5 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.936
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Modtager socialrådgivere bonus, hvis de kan få borgerne ud af sygedagengeordningen?
Modtager socialrådgivere bonus, hvis de kan få borgerne ud af sygedagengeordningen?
https://www.k10.dk/showthread.php?t=28324 Bonus til SB? Myte eller fakta. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#6 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.936
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Danske Handicaporganisationer: Det er borgernes penge, man bruger
https://www.tv2east.dk/holbaek/dansk...LGkgmSpl8agwDo
Formanden for Danske Handicaporganisationer i Holbæk mener ikke, det er på sin plads, at der bliver givet gyldne håndtryk i kommuner. Forskel på privat og offentlig? Et gyldent håndtryk hører man typisk om i den private sektor. Og ifølge Klaus Klaudi Klausen er det først fornylig, at den offentlige sektor nærmer sig private virksomheder, når det gælder håndtrykkene. Mener du, gyldne håndtryk hører hjemme i en kommune? Nej, siger Mogens Hansen. Hvad er forskellen? - Det er borgernes penge, man bruger. Der er kun en til at betale gildet, og det er borgerne i kommunen. Djøf: Vi har brug for dygtige chefer Men formanden for de offentlige chefer i Djøf Henning Thiesen deler ikke forargelsen over fratrædelsesordninger. - Den offentlige sektor har brug for dygtige chefer, og det kræver ordentlig løn og rimelig beskyttelse. Det skal være dyrt at afskedige en offentlig topchef. Som direktør i en kommune sidder man på øretævernes holdeplads tæt på politikerne, og der skal naturligvis være en god beskyttelse, hvis en arbejdsgiver vælger at afbryde ansættelsesforholdet Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#7 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.936
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Boostet pga profilen gaurij som forsøger at ødelægge. Tryk ikke på profilens tråde.
Hilsen Peter |
![]() |
![]() |
![]() |
#8 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.936
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Fedt farvel: Vragede politikere scorer 70 millioner – uden at arbejde
Denne tråd, er ikke forargelsens holdeplads, hvor smålige syge og handicappede, kan komme af med deres smålighed.
Men en tråd, som dokumenterer eller bare debatterer holdninger om, hvad vores fælles økonomi, bruges til. Men en tråd, der også handler om moral og etik, inspiration til at ændre, det vi plejer at mene og gøre. Men en tråd, der også handler om retfærdighed, sammenholdkraft og demokrati. De sidste 20 år er mange eksempler, holdninger og dokumentationer kommet frem i offentlighedens kendskab, samtidig med at syge og handicappede, børn som voksne, er blevet mødt med, en til tider bizar kontrol, af de bevillinger, som er tilgået syge og handicappede. Eksempelvis krav om at beskrive, hvordan man tørre sig i numsen. https://fagbladet3f.dk/artikel/vrage...Y6KpvI6w04ya0Q Hver eneste af de 52 politikere kan tage mere end 1,3 millioner kroner med sig, når de holder op med at arbejde i Folketinget. Som vraget minister kan Anders Samuelsen få endnu mere. En række danske politikere fik ikke genvalg ved folketingsvalget. Men de færdige folkevalgte forlader ikke jobbet på Christiansborg tomhændet. 52 ekspolitikere kan fordele 70 millioner kroner mellem sig over de næste to år i såkaldte eftervederlag - en slags aftrædelsesløn. Det viser en gennemgang af de folketingsmedlemmer, som ikke har fået genvalg eller stopper af andre årsager i denne valgperiode, som Fagbladet 3F har lavet. - Politikerne har lavet en meget lang opsigelsesperiode til sig selv på to år, når man bliver opsagt af vælgerne. Man kunne mene, at politikerne er lidt for flinke ved sig selv her, siger Roger Buch, chefforsker i samfundsvidenskab fra DMJX. Hvis en politiker får et nyt arbejde i den periode, de modtager eftervederlaget, skal deres nye løn modregnes. Men det er ikke altid det, der sker, vurderer Roger Buch: - Generelt er det sådan, at når politikere laver regler for sig selv, laver de ikke samme nidkære regler, som de gør for resten af Danmark. Der er ofte ingen kontrol af, om reglerne bliver overholdt. Og på den måde skiller politikerne sig ud, for der er ikke mange andre steder i samfundet, hvor man kan få ydelser på denne måde. Får op til 1,3 millioner Årets folketingsvalg er af mange kommentatorer blevet beskrevet som et decideret jordskredsvalg, hvor stemmer har vandret mellem partier i uhørt grad. Og det får konsekvenser, ikke mindst for en række profiler fra borgerlige partier som Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, som ikke har fået genvalg. - Det er en usikker branche at være politiker. Man står om op morgenen 5. juni, og først dagen efter ved man, om man har indkomst eller ej, siger Roger Buch. Han fortæller, at en af grundene til den rundhåndede betaling er for at sikre, at andre tør stille op en anden gang Samuelsen og LA-ministre scorer mest En af de folkevalgte, der må se sit mandat forsvinde efter valget, er den nu tidligere leder af Liberal Alliance, Anders Samuelsen. Med 6.004 personlige stemmer i Nordsjællands Storkreds opnåede Anders Samuelsen ikke genvalg. Men da han - ud over at være medlem af Folketinget - også var udenrigsminister i VLAK-regeringen, modtager han et særligt minister-eftervederlag i 18 måneder. Kort fortalt betyder det, at Anders Samuelsen i løbet af de næste to år kan skrabe i alt 2,3 millioner kroner ind i løn fra staten - uden at arbejde overhovedet. Andre afsatte LA-ministre får også vederlag i millionstørrelsen. Hverken undervisningsminister Merete Riisager, kulturminister Mette Bock eller ældreminister Thyra Frank var på valg til Folketinget. Fagbladet 3F har kontaktet Liberal Alliance for at høre, om de tidligere ministre overvejer at frasige sig eftervederlaget. - Det har vi ingen kommentarer til. Slet ikke. Kan du have en god weekend? Farvel, siger presserådgiver for Liberal Alliance, Inger Schroll-Fleischer, og smækker røret på. Farvel med stil I alt forlader 69 politikere Folketinget efter denne valgperiode. Af dem har 34 ikke opnået genvalg, mens 23 ikke er genopstillet. Derudover har en række prominente navne forladt Folketinget i løbet af valgperioden til andet arbejde. Heriblandt tidligere statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) og de tidligere ministre Brian Mikkelsen (K) og Esben Lunde Larsen (V). Dertil kommer fem suppleanter, som har siddet i kortere og længere perioder i Folketinget op til valget. Hverken suppleanter eller politikere, som har forladt Folketinget inden valget indgår i regnestykket med 70 millioner. Det efterlader 52 eks-politikere, som alle modtager en ekstra månedsløn på 56.494 kroner om måneden i to år. Det svarer til, at de i alt får over 1,35 millioner kroner for ikke at arbejde. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#9 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.936
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Lønundersøgelse 2022 : Så meget tjener topembedsmændene i din kommune
https://journalista.dk/loenundersoeg...i-din-kommune/
Mens 2021 hos de private virksomheder var præget af kampen for overhovedet at have et arbejde som følge af coronaen, var det et særdeles godt år for ledelserne rundt om i landets kommuner. For også sidste år var der pæne lønstigninger til direktionsmedlemmerne, som i forvejen typisk tjente langt over millionen. En udbredt opfattelse om den offentlige sektor er, at aflønningerne her er langt lavere, end hvad der kendes fra den private sektor. Forklaringen er typisk at det skyldes, at de offentlige ansatte er bedre sikret overfor fyringer, end hvad tilfældet er for privatansatte, som på anden måde kan rammes af pludselige nedskæringer og virksomhedslukninger. For at efterprøve om myten er rigtig, har vi på Journalista.dk indhentet aktindsigter i lønningerne for samtlige landets kommuners direktionsmedlemmer. Det har vi gjort ved at spørge om såvel den udbetalte årsløn før skat inklusiv diverse tillæg som fx lokalløn, ligesom opgørelserne også indeholder de pensionsindbetalinger, som kommunerne i 2021 betalte til direktionsmedlemmerne. Hvis direktionsmedlemmet ikke var ansat hele året, er hans eller hendes årsløn udregnet på baggrund af månedslønningerne, som kommunen har anført i aktindsigterne. Undersøgelsen om lønforholdene for kommunernes direktionsmedlemmer er en forlængelse af lignende, som vi gennemførte i 2021, 2020, 2019, 2018, 2017 og 2016. Det gør det muligt at sammenligne, hvordan lønningerne har udviklet sig for kommunernes topfolk indenfor de seneste år. Kommunerne er opstillet i alfabetisk rækkefølge og ved at klikke på linksne, kan du finde frem til direktionernes lønninger over alt i landet. Aabenraa Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...enraa-kommune/ Aalborg Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...lborg-kommune/ Aarhus Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...arhus-kommune/ Albertslund Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...slund-kommune/ Allerød Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...eroed-kommune/ Assens Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...ssens-kommune/ Ballerup Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...lerup-kommune/ Billund Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...llund-kommune/ Bornholms Regionskommune https://journalista.dk/loenundersoeg...egionskommune/ Brøndby Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...endby-kommune/ Brønderslev Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...rslev-kommune/ Dragør Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...agoer-kommune/ Egedal Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...gedal-kommune/ Esbjerg Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...bjerg-kommune/ Fanø Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...fanoe-kommune/ Faaborg-Midtfyn Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...dtfyn-kommune/ Favrskov Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...rskov-kommune/ Faxe Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...-faxe-kommune/ Fredensborg Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...sborg-kommune/ Frederiksberg Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...sberg-kommune/ Fredericia Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...ricia-kommune/ Frederikshavn Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...shavn-kommune/ Frederikssund Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...ssund-kommune/ Furesø Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...resoe-kommune/ Gentofte Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...tofte-kommune/ Gladsaxe Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...dsaxe-kommune/ Glostrup Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...strup-kommune/ Greve Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...greve-kommune/ Gribskov Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...bskov-kommune/ Guldborgsund Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...gsund-kommune/ Haderslev Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...rslev-kommune/ Halsnæs Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...snaes-kommune/ Helsingør Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...snaes-kommune/ Hedensted Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...nsted-kommune/ Herlev Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...erlev-kommune/ Herning Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...rning-kommune/ Hillerød Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...eroed-kommune/ Hjørring Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...rring-kommune/ Holbæk Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...lbaek-kommune/ Holstebro Kommune https://journalista.dk/loenundersoeg...tebro-kommune/ Horsens Kommune ![]() ![]() Høje-Taastrup Kommune ![]() ![]() Hørsholm Kommune Hvidovre Kommune Ikast-Brande Kommune Ishøj Kommune Jammerbugt Kommune Kalundborg Kommune Kerteminde Kommune Kolding Kommune Københavns Kommune Køge Kommune Langeland Kommune Lejre Kommune Lemvig Kommune Lolland Kommune Lyngby-Tårbæk Kommune Læsø Kommune Mariagerfjord Kommune Middelfart Kommune Morsø Kommune Norddjurs Kommune Nordfyns Kommune Nyborg Kommune Næstved Kommune Odder Kommune Odense Kommune Odsherred Kommune Randers Kommune Rebild Kommune Ringkøbing-Skjern Kommune Ringsted Kommune Roskilde Kommune Rudersdal Kommune Rødovre Kommune Samsø Kommune Silkeborg Kommune Skanderborg Kommune Skive Kommune Slagelse Kommune Solrød Kommune Sorø Kommune Stevns Kommune Struer Kommune Svendborg Kommune Syddjurs Kommune Sønderborg Kommune Thisted Kommune Tønder Kommune Tårnby Kommune Vallensbæk Kommune Varde Kommune Vejen Kommune Vejle Kommune Vesthimmerland Kommune Viborg Kommune Vordingborg Kommune Ærø Kommune Check selv de restarende Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#10 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.936
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Mette Frederiksen er sikret livslang pension på 53.000 kr. hver måned
FOLKETINGSVALG 2022
Mette Frederiksen er sikret livslang pension på 53.000 kr. hver måned: Opgør med lukrative politikerpensioner syltet i tre år For tre år siden indkaldte Socialdemokratiet til forhandlinger. Siden er intet sket. https://www.dr.dk/nyheder/politik/fo...kr-hver-maaned Selv om statsminister Mette Frederiksen (S) kun er 44 år gammel, har hun allerede optjent retten til en livslang pension på over 53.000 kroner hver måned, når hun når pensionsalderen. Det er hendes mere end 20 år som medlem af Folketinget og syv år som minister, der udløser den lukrative og livslange pension. Vilkår, der længe er blevet kritiseret for at være helt ude af trit med vilkårene på det danske arbejdsmarked. Og som især Socialdemokratiet og Venstre bliver kritiseret for ikke at have fået ændret. For præcis tre år siden indkaldte Socialdemokratiet til forhandlinger for at få lavet en ny aftale om politikerpensioner. Der skulle "skabes en bedre balance", lød det dengang fra regeringspartiet. Men her tre år senere er der ikke flyttet et eneste komma i politikernes lønpakker. Socialdemokratiet har i den mellemliggende periode både undskyldt sig med, at coronakrisen kom på tværs, og at partiet har skiftet gruppeformand. S: 'Det er ikke rimeligt' Her i valgkampen er det fungerende politisk ordfører Pernille Rosenkrantz-Theil, der skal forklare, hvorfor der intet er sket på Socialdemokratiets vagt. Og hun lægger ud med at understrege, at partiet på ingen måde synes, de lukrative pensioner er rimelige. Så I synes ikke, det er rimeligt. Men I har siddet med magten i over tre år – og haft muligheden for at gøre noget ved det – så er det vel også jeres skyld, at det ikke er lykkedes? - Både ja og nej. Vi fik nedsat en kommission, der skulle komme med et udspil. Men udfordringen med kommissionens anbefalinger er, at os folketingsmedlemmer, der har været herinde i mange år, ville få en lønstigning svarende til næsten 20 procent. Det er ikke rimeligt. Derfor er der ikke sket noget, siger hun. Det er Vederlagskommissionen, Pernille Rosenkrantz-Theil henviser til. Og det er hele seks år siden, den kom med sine anbefalinger. Dem vender vi stærkt tilbage til. Men først får du her et overblik over, hvordan politikerne optjener deres pensioner på en helt andet måde end de fleste danskere, der over et langt arbejdsliv sætter en procentdel af deres løn ind på en arbejdsmarkedspension, som udbetales efter pensionsalderen. Artiklen fortsætter under grafikkerne. Partier løb fra aftale Tilbage til Vederlagskommissionen. For otte år siden, i 2014, bad Socialdemokratiet, Venstre, Konservative, Radikale og SF kommissionen komme med anbefalinger til, hvordan der kunne blive ryddet op i politikernes uigennemsigtige vilkår med pensioner, eftervederlag, skattefri tillæg og andre gamle privilegier. De fem partier gav hinanden hånd på, at de ville følge kommissionens anbefalinger – uanset hvad. Kommissionen anbefalede to år senere, i 2016, at skabe gennemsigtighed ved at blandt andet at omdanne de lukrative pensioner til almindelige arbejdsmarkedspensioner og i stedet hæve politikernes løn. På den måde ville politikerne hverken få mere eller mindre samlet set, men deres vilkår ville være langt mere gennemskuelige. Men politikerne ville ikke hæve deres egen løn. Så det hele faldt til jorden. Tidslinje: Politikernes slingrekurs 2014: Socialdemokratiet, Venstre, Radikale, Konservative og SF nedsætter Vederlagskommissionen, der skal undersøge politikernes løn- og pensionsvilkår og komme med forslag til et nyt system. Partierne giver hinanden hånd på at følge kommissionens forslag. 2016: Vederlagskommissionen anbefaler blandt andet, at politikernes livslange pensionsordning skal laves om til en 17 procent arbejdsgiverbetalt pension. Til gengæld skal årslønnen hæves tilsvarende. Partierne løber fra aftalen om at gennemføre kommissionens anbefalinger. 2016: Partierne indgik i stedet en mindre aftale, der blandt andet sænkede perioden for eftervederlag til folketingsmedlemmer og ministre og hævede politikernes pensionsalder fra efterlønsalder til folkepensionsalder. 2019: Socialdemokratiet og Venstre åbner pludselig op for alligevel at indføre kommissionens anbefalinger. Der indkaldes til forhandlinger, og Socialdemokratiet forventer en aftale i løbet af 2020. 2021: Forhandlingerne er gået i stå. Socialdemokratiet forklarer, at det skyldes coronakrisen. 2022: I begyndelsen af året afviser både Socialdemokratiet og Venstres gruppeformænd at stille op til interview om de strandede forhandlinger. Socialdemokratiet vil alligevel ikke følge anbefalinger Efter valget i 2019 blussede debatten op igen. SF fremsatte et forslag om at normalisere politikerpensionerne. Men selvom en lang række partier bakkede op, skete der intet, for Venstre og Socialdemokratiet - der tilsammen havde flertal - afviste forslaget. Men efter kras kritik foretog de to store partier pludselig en stor kovending og erklærede sig klar til at forhandle ud fra Vederlagskommissionens anbefalinger. Socialdemokratiet fik opdateret de tre år gamle tal fra kommissionen og gik efter en aftale "i løbet af det nye år". Men det skete som bekendt ikke. Og nu er Socialdemokratiet ikke længere villige til at forhandle ud fra kommissionens anbefalinger alligevel. - Det vil betyde, at vi ville få en lønstigning på omkring cirka 20 procent. Det mener vi ikke er rimeligt, siger Pernille Rosenkrantz-Theil. Kommissionen kom med sine anbefalinger i 2016. Nu skriver vi 2022. Og det er tre år siden, I selv sagde, at NU var det tid til at få bragt balance i det. Hvorfor har I ikke fået det gjort? - Grunden til, at det her ikke er kommet videre, er jo faktisk, at vi er nogen, der har hældt kommissionens forslag ned ad brættet. Vi vil gerne normalisere pensionerne. Men modellen lagde op til en lønstigning, og det synes vi simpelthen ikke er rimeligt. Men det er jo seks år siden, I hældte det ned ad brættet. Og tre år siden, I så lavede en kovending og indkaldte til forhandlinger ud fra kommissionens anbefalinger og sagde, I forventede en aftale inden for et års tid. Der er ikke sket noget. Hvis skyld er det? - Det er jo partierne og de drøftelser, der er mellem partierne, som skal kunne blive enige med hinanden. Den enighed har ikke kunnet opnås, og derfor er der ikke landet en aftale. Selv om Socialdemokratiet altså ikke vil følge anbefalingen om at sætte lønnen op, vil partiet stadig gå efter en aftale, der hverken koster skatteborgerne flere eller færre penge. Hvad er det så – hvis ikke lønnen - I vil sætte tilsvarende op, hvis pensionerne skal sættes drastisk ned? - Det er det, vi skal se på inde ved forhandlingsbordet. Det vil jeg ikke komme med et konkret bud på her, siger Pernille Rosenkrantz-Theil. Hun medgiver, at de lukrative politiker-pensioner risikerer at skabe politikerlede. - Men det, at vi ikke kan lande en aftale, tror jeg faktisk omvendt godt, at folk kan forstå - at vi ikke kan forandre på ting, hvis der ikke er flertal. Partier kritiserer Socialdemokratiet og Venstre Det var Socialdemokratiet, Venstre, Konservative, Radikale og SF, der i 2014 bad Vederlagskommissionen komme med anbefalinger til et mere gennemsigtigt lønsystem for politikere. I dag kritiserer de tre øvrige partier Socialdemokratiet og Venstre for at spænde ben for en aftale: SF: - Vi var godt på vej, og det lignede, at man endelig var klar til at ændre i sine egne pensioner. Men så sprang de store partier i målet. Vi vil kræve, at man afskaffer de lukrative pensioner, hvor politikere kan optjene en livslang pension langt hurtigere end den almindelige befolkning, siger gruppenæstformand Jacob Mark. Radikale: - Der er ikke brug for flere kreative undskyldninger for at få udskudt en aftale. Det er åbenlyst en pinagtig sag for både Venstre og Socialdemokratiet. Det vil formegentlig også medføre en del kritik, hvis man sætter lønnen op, når man sætter pensionen ned. Men det er helt nødvendigt at gøre, siger Rasmus Helveg Petersen, medlem af Folketingets Præsidium. Konservative: - Det er Socialdemokratiet og Venstre, der er store problemer med. Jeg synes, at vi skal få taget de forhandlinger, og så kan det godt være, at der er nogle politikere, der både vil ende med en højere løn og en meget høj pension, men så vil man have et nyt system. Et system, som folk vil kunne forstå, og som også vil være mere retfærdigt, siger gruppeformand Mai Mercado. Venstre vil gerne sætte lønnen op for at sætte pensionen ned Venstre er også enig i, at politikernes pensionsordning er 'håbløst forældet', siger gruppeformand Thomas Danielsen. Og modsat Socialdemokratiet står Venstre ved sin tre år gamle kovending og er klar til at sætte lønnen op og pensionen ned. - Men det kræver jo, at der er et politisk flertal for det. Og der må vi bare konstatere, at Socialdemokratiet ikke er klar til at lave om i reglerne, siger Thomas Danielsen. Dermed er Socialdemokratiet det eneste af de fem gamle aftalepartier, der ikke vil følge kommissionens anbefalinger. Vil I ikke under nogen omstændigheder acceptere forringelser i pensionen, uden det bliver kompenseret gennem højere løn? - Man kan diskutere fra parti til parti, hvordan man synes, ordningen skal strikkes sammen. Men vi har jo nedsat en Vederlagskommission, og min opfordring er, at vi følger dens anbefalinger. For ellers tror jeg aldrig, at vi når til enighed, siger Thomas Danielsen. Professor: Politikerlønninger rokker ved tilliden Selvom politikernes løn og pension fylder forsvindende lidt i det samlede statsbudget, påvirker det i høj grad vælgernes tillid - eller mangel på samme - til politikerne. Det fortæller Lene Holm Pedersen, der er professor på Institut for Statskundskab på Københavns Universitet og har forsket i netop politikernes lønninger og danskernes holdninger til dem. - Politikernes lønpakke vil blive ved med at blive taget op til debat, indtil det bliver mere gennemsigtigt. Så det vil være ønskværdigt at have en mere gennemsigtig lønstruktur, hvor politikernes lønpakke minder mere om noget, folk kan genkende bredt, siger hun. Hvis politikerne følger Vederlagskommissionens anbefaling om at skære i pensionen, men forhøje lønnen tilsvarende, vil vælgerne ifølge forskningen få endnu mindre tillid til politikerne. Det gør det så vanskeligt at lande en aftale, vurderer Lene Holm Pedersen: - Hvis politikerne sætter deres egen løn op, vil mange vælgere opfatte det som et udtryk for, at politikerne meler deres egen kage. Det vil komme til at hedde sig, at politikerne hæver deres egen løn – selvom de mister tilsvarende uigennemsigtige løn-elementer, siger hun. Den eneste mulighed for at få vilkårene ændret er derfor ifølge professoren, at partierne indgår en form for musketéred for at få et bredt forlig. - Det kræver, at Socialdemokratiet, Venstre, Konservative, Radikale og SF finder fodslag. Og der er spørgsmålet, om de ønsker at grave den hund op igen, siger hun. Forstå Mette Frederiksens livslange pension Statsminister Mette Frederiksen har med sine mange år i Folketinget og mange år som minister optjent en høj livslang pension. Få overblikket her: Pension som folketingsmedlem: Mette Frederiksen blev første gang valgt til Folketinget i 2001, og hun har siddet der lige siden. Dermed har hun rundet de 20 år, som sikrer et folketingsmedlem den højeste pension. Med de nuværende satser er den på 32.336 kroner om måneden, og den bliver givet som en livslang ydelse. Pension som minister: Derudover har hun været minister i over syv år. Det sikrer hende den næsthøjeste ministerpension på 21.441 kroner om måneden fra pensionsalderen og resten af livet. Ret til tidlig pension: En stor del af hendes pension bliver udbetalt, før hun når pensionsalderen. Gamle regler betyder, at hun kan få en del af sin ministerpension udbetalt, når hun når efterlønsalderen, som ligger tre år før folkepensionsalderen. Gamle regler betyder også, at hun kan få udbetalt halvdelen af sin pension fra Folketinget, når hun fylder 60 år. Det sikrer hende mulighed for en tidlig pension på samlet mere end 40.000 kroner om måneden. Samlet livslang pension: Sammenlagt har Mette Frederiksen som folketingsmedlem og minister i alt optjent ret til 53.777 kroner om måneden i livslang pension. Dermed rammer hun næsten pensionsloftet på 53.811 kroner om måneden. Tallet bliver løbende reguleret med prisudviklingen, så det vil reelt være højere, når hun når pensionsalderen. Hilsen Peter ![]() ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|