![]() |
|
Politik og Samfund Her er det tilladt at diskutere politik , nyheder og andre samfundsproblemer. Hvis du har problemer med at andre udtrykker deres uforbeholden mening om vores samfund, så er dette nok ikke stedet for dig. |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#221 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.959
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Kodning af funktionelle lidelser - Vejledning til sundhedspersonale
https://www.sst.dk/da/Udgivelser/202...X01XHQFi2sGzzo
DEN NYE VEJLEDNING FOR FUNKTIONELLE LIDELSER ER EN GANG ROD, OG SUNDHEDSSTYRELSEN OMGÅR IGEN FOLKETINGETS BESLUTNING OM ME Man kunne lige så godt have beholdt de originale WHO-navne og -koder på sygdommene både for patienternes og for lægernes skyld: Her kan ALLE sygdomme indlemmes, idet sygdommen blot "skal medføre moderat til svære påvirkninger af funktionsniveauet eller velbefindende", have varet mindst 3 mdr. og "relevante differentialdiagnoser skal have været OVERVEJET" men ikke UNDERSØGT..! (mine fremhævninger) "Tabel 1: Liste over nye diagnosekoder for Funktionelle lidelser SKS Kode Diagnose DR688A9 Funktionel lidelse IKA DR688A9A Funktionel lidelse, multiorgan DR688A9B Funktionel lidelse, enkelt organ DR688A9B1 Funktionel lidelse, almen/træthed DR688A9B2 Funktionel lidelse, gastrointestinal DR688A9B3 Funktionel lidelse, muskuloskeletal DR688A9B4 Funktionel lidelse, kardiopulmonal DR688A9B5 Funktionel lidelse, neurologisk DR688A9B6 Funktionel lidelse, urogenital DR688A9B9 Anden funktionel lidelse, enkelt organ DR688A9C Funktionel lidelse, enkelt symptom Funktionel lidelse – Multiorgan; Denne kode kan anvendes for patienten" *** Omgåelse af Folketinget besluttede diagnosekode G93.3: "Vedr. den specifikke kode ’DG933A Benign myalgisk encephalomyelitis’, så bemærkes det, at det følger af Folketingets vedtagelse V82 af 12. marts 2019, at nærværende kodevejledning skal adskille denne kode fra samlebetegnelsen funktionelle lidelser. Dette er efterkommet ved at oprette et nyt kodesæt i det neutrale afsnit DR68, samtidig med at der nedenfor gives vejledning til fortsat anvendelse af DG933A, som er placeret i et andet afsnit, idet det dog samtidig bemærkes, at koder fra enten det ene eller begge afsnit ud fra konkrete kliniske vurderinger kan anvendes til beskrivelse af et symptombillede hos en patient" *** Her skelner man mellem træthedssyndrom og ME, men igen har ME ikke den af Folketinget besluttede kode G933.3: "SKS kode Diagnose DF452 Helbredsangst DG933 Postviralt træthedssyndrom DG933A Benign myalgisk encephalomyelitis DK58 Irritabel tyktarm DM747 Fibromyalgi DR522E Komplekse langvarige eller kroniske ikke-maligne smerter DN301 Smertefuld blæresyndrom/kronisk interstitiel cystitis DR568G Non-epileptisk anfald" *** Her skelner SST mellem træthedssyndrom og ME, men der skal være en inflammation i hjernen til forskel, og SST benytter IGEN ikke den af Folketinget besluttede diagnose: "Case om kronisk træthedssyndrom og ME Hvis en patient har kronisk træthed, som, efter en grundig klinisk vurdering, kan sandsynliggøres som forårsaget af en tidligere viral infektion, kan koden DG933 Postviralt træthedssyndrom være relevant. Hvis udredning og den kliniske vurdering derudover sandsynliggør, at der er er en inflammatorisk tilstand i hjernen, kan underkoden DG933A Benign myalgisk encephalomyelitis overvejes. Begge koder er placeret under området DG93 Andre hjernesygdomme. Hvis ovenstående ikke kan understøttes klinisk, og kriterier som anført i afsnit 3.1 i øvrigt er opfyldt, så er den nye kode for Funktionel lidelse, almen/træthed, DR688A9B1 relevant" *** Fibromyalgi er her en funktionel lidelser, men der skelnes alligevel på sælsom vis... gad vide, om lægerne kan finde ud af det? : "En sygehusafdeling, hvor den kliniske vurdering er, at årsagen til en patientkontakt helt eller delvist er fx fibromyalgi ELLER EN ANDEN funktionel lidelse, skal således indberette en af ovenstående diagnosekoder jf. diagnoselisterne, afhængigt af patientens tilstand. Koderne indberettes enten som aktionsdiagnose eller bidiagnose, alt efter om fibromyalgi eller den funktionelle lidelse er den væsentligste årsag (aktionsdiagnose) eller medvirkende årsag (bidiagnose) til kontakten" Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#222 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.959
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Fysioterapien anno 2023
Fra Facebook
""Har været til fysioterapeut med atrose som jeg har i begge fødder, samt rygsøjlen og knæ, muligvis i hofteled. Han siger der forsket og alt det skanning ikke er noget værd. Det tager langt tid at få svar på skanningen, så er folk blevet raske. Det har ingen betydning at brusken er slidt væk. Og det er ens hjerne der spille en et puds ( nu mig) så min bliver snydt til at tro man har ondt. Ærligt talt kan jeg flere dage ugeligt ikke gå ret godt, og koble ud i min bil, særlig venter storetå er ramt, men det er i alle tæer. Det kom geren når man var ked af det, havde stress eller andre problemer med noget. Så siger han at de begyndt en ny behanling han brækker læs i mine fødder i leden og drejer ankelen i mærkelige retninger men jeg skal holde imod. Jeg får ondt i næsten en uge,ja det havde jeg i forvejen jo. Mine indlægsåler behøver jeg ikke de hjælp ikke. Jeg har for 30 år siden fået førtidspension grundet Me/cfs og Fibromyalgi, og fik den tilbagevirkende 7 år. Altså jeg tænkte Per Fink, da jeg hørte den historie. Kan man nu ikke gå til fysioterapeut mere?"" Jeg har og så for lav stofskifte, efter det blev behandlet fim jeg for højt kolestreol og en lymfekræft i de blodceller der udgør immunforsvar. WM kalder man den, den er behandlet så den er i ro. Men kan det virkeligt være rigtig, at det sådan de tænker nu? Hilsen Peter ![]() Bilag https://www.k10.dk/showpost.php?p=36...uNlFgxVLz--hMA ""Mennesker med Funktionelle Lidelser har ofte symptomer fra flere forskellige organsystemer. Mange oplever smerter i bevægeapparatet, og fysioterapeuten vil derfor ofte være en af de fagpersoner, som vil blive kontaktet tidligt i forløbet. Diagnosticering For fysioterapeuten er det en forudsætning for et godt forløb, at mistanken om en funktionel lidelse bliver vakt. Til dette er en grundlæggende viden om funktionelle lidelser nødvendig. Meget af den nødvendige information vil kunne findes på denne hjemmeside og i den anbefalede litteratur. Fysioterapeuten bør ved undersøgelse og behandling spørge ind til symptomer, som ligger ud over bevægeapparatet. Nogen vil opfylde kriterierne for svær funktionel lidelse, i forskningssammenhænge kaldet Bodily Distress Syndrom, eller forkortet: BDS."" Fysioterapien protesterede ikke da de blev opfordret til at scannes deres patienter for "Funktionel Lidelse" UDEN PATIENTERNES VIDEN OG ACCEPT. Derfor søgt aktindsigt fordi fysioterapeuter er pligtige til at fører journal. Hvis kommunen fik indblik i dette, ville det være mana for at trække tiden ud. https://www.fysio.dk/fysioterapeuten...5FAzzHTIC-zWJY |
![]() |
![]() |
![]() |
#223 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.959
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Bertines læge henviste hende til psykiatrien
Bertines læge henviste hende til psykiatrien – så blev hun undersøgt i Spanien: 'Jeg kan blive lam eller dø uden operation'
![]() ![]() https://www.bt.dk/samfund/bertines-l...9vFLngpETeR3zQ Da 27-årige Bertine Engkvist besøgte det danske sundhedsvæsen med voldsomme smerter i nakken, ufrivillige spasmer i kroppen og dybe bekymringsrynker, fik hun at vide, at hun ikke fejlede noget fysisk. Derimod blev hun henvist til Center for Funktionelle Lidelser eller alternativt Psykiatrien. Det fremgår af hendes journal, B.T. er i besiddelse af. »Jeg blev sur, og er sur. I mange år er jeg kommet til min læge og sagt, at der var noget galt med min nakke. Jeg blev ikke lyttet til, men jeg vidste bare, at der var noget helt galt,« siger Bertine Engkvist. Og det havde hun ifølge udenlandske neurologer helt ret i. Faktisk var det langt mere alvorligt, og livstruende, end hun havde frygtet, lød vurderingen. »Jeg begyndte selv at undersøge mine nakkeproblemer, hvor jeg fandt frem til en anden patient med de samme symptomer som mig,« siger hun. Patienten var Cecilie Hildebrandt, hvis sygdomsforløb B.T. har dækket siden sidste år. Hun har sygdommen CCI (Craniocervical Instabilitet, red.), som er en sjælden nakkesygdom, der giver skader på hjernestammen på grund af instabilitet mellem hovedet og nakken. Efter flere afvisninger i det danske sundhedsvæsen rejste Cecilie Hildebrandt til Spanien, hvor hun fik den samme gruopvækkende besked, Bertine Engkvist for nylig har modtaget. Beskeden lød, at hun kunne risikere at blive lam eller i værste tilfælde dø ved at 'blive halshugget indefra,' hvis hun ikke fik en operation i nakken. I sommeren 2023 fik Cecilie Hildebrandt operationen, og i dag er hun i en overvældende forbedring. »Jeg besluttede mig for at tage ned til samme klinik som hende. Her fandt de ud af, at mine nakkehvirvler flytter sig 9,5 millimeter, når jeg drejer mit hoved til venstre og 10, når jeg drejer det til højre. De må helst ikke flytte sig mere end 1, så det er meget alvorligt,« fortæller Bertine Engkvist og fortsætter. »Lægens vurdering er, at jeg kan blive lam eller dø, hvis jeg ikke får en operation. Hvis jeg for eksempel falder uden halskrave, kan mine hvirvler gå helt af led. Det er meget skræmmende at tænke på.« Forlader næsten aldrig sengen Når trykket i hovedet bliver for stort, eller Bertine Engkvist bliver overvældet af migræner, tager hun halskrave på. Hvis hun en sjælden gang imellem rejser sig fra sengen for at 'gå' en tur med sin hund, bærer hun den som en halskæde. En ujævn vej eller en sten under hendes elektriske kørestol kan nemlig få livstruende konsekvenser for den 27-årige kvinde uden den ekstra støtte i nakken. Inden hun blev invalideret af sine problemer i nakken, levede Bertine Engkvist et aktivt liv. Hun hoppede altid med til en koncert eller en tur på stranden, hvis hendes veninder ringede. I dag er hun sengeliggende 20-22 timer i døgnet. Hun får besøg af hjemmeplejen tre til fire gange om dagen, og så venter hun ellers bare. Venter på, at hun kan få samlet penge nok ind til at få den livreddende operation i Spanien, fortæller hun. »Jeg har opgivet at få hjælpen herhjemme, og det danske sundhedsvæsen har ikke gjort det godt nok. De fik mig kun til at tvivle på mig selv. Jeg håber på at kunne få samlet ind til operationen inden sommerferien, men det er nok urealistisk. Jeg ved bare, at det skal være hurtigst muligt,« lyder det fra Bertine Engkvist. B.T. har forelagt Bertine Engkvists kritik med en fuldmagt over hendes journal over for Hospitalsenhed Midt. I et skriftligt svar til B.T. oplyser man, at man ikke ønsker at udtale sig om en konkret patientsag i medierne. »Hvis patienten oplever, at der er sket fejl i hendes forløb hos os, vil vi opfordre hende til at benytte muligheden for at klage, så vi kan få forløbet undersøgt til bunds,« lyder det. Lang vej endnu Grunden til, at Bertine Engkvist ifølge den spanske neurolog skal opereres hurtigst muligt, er først og fremmest risikoen for varige mén. Dernæst risikoen for at blive lam. I værste tilfælde døden. Derfor har Bertine Engkvist med sin mor og tre søstre startet indsamlingen 'Bertines kamp', hvor beløbet for operationen, rejseomkostningerne og opfølgninger kommer til at koste 550.000 kroner. Indsamlingen startede 5. januar, og har i dag rundet 47.000 kroner. »Der er lang vej endnu, men jeg håber, at jeg kan få operationen. Jeg forsøger at være positiv og tænke, at min nuværende tilstand ikke er for altid,« siger Bertine Engkvist. Imens den 27-årige kvinde venter, drømmer hun om, hvad en operation kan ændre på. Måske bremse udviklingen af sygdommen. Give en bedre førlighed. Mindske migrænen. Komme ud at synge med sine veninder igen. Leve livet uden at være konstant bekymret for at lave et forkert ryk i nakken. Og så har hun ikke mindst »en skør drøm,« om at besøge Disneyland. »Det har jeg talt om i 10 år. Så det må blive det første, jeg skal,« fortæller Bertine Engkvist. INDSAMLING til den unge kvinde: https://www.facebook.com/groups/1018...are_group_link Flere patienter med samme oplevelse B.T. har siden sidste år været i kontakt med flere patienter med CCI, der deler en skæbne af samme klang som Bertine Engkvist. Flere har i dag fået operationen. Dem kan du læse mere om her: 1. Cecilie må selv finde 500.000 kroner til sin operation: 'Jeg kan blive halshugget indefra' 2. 28-årige Cecilie kan 'blive halshugget indefra' – sender nu desperat opråb til sundhedsministeren 3. Cecilie kunne blive halshugget indefra - men nu har hun fået livsvigtig operation 4. Mor og søn lider af samme sjældne sygdom – kan ikke få livreddende operation i Danmark 5. 18-årige Asger kan dø uden behandling: 'Vi kan ikke få hjælp i Danmark' Faktaboks: CCI CCI er forkortelsen for Craniocervical Instabilitet. Det betyder, at der er instabilitet mellem hovedet og nakken og mellem første og anden nakkehvirvel. Symptomerne på CCI er sorten for øjnene, stærke smerter, svimmelhed, pludselige spasmer og andre neurologiske symptomer. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#224 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.959
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
ME diagnose, fortsat.
ME-foreningen svarer: Dette illustrerer, hvad vi er oppe imod
https://www.berlingske.dk/kommentare...i-er-oppe-imod Kronikøren er instruktør i en adfærdsterapi kaldet Lightning Process. Terapien er en slags »tænk-dig-rask« forløb, hvor man påstår, at patienter med varierende grad af ME kan blive raske ved at tage ansvar for egen helbredelse. Der er talrige eksempler på, at ME-patienter har taget skade af denne teknik. Som kronikøren skriver, skyldes dette, at ME betragtes som en funktionel lidelse under det danske begreb Bodily Distress Syndrom (BDS), som WHO gang på gang har nægtet eksistensen af. Behandlingen for funktionel lidelse/BDS i Danmark er gradueret genoptræning og kognitiv adfærdsterapi. Disse terapier frarådes til behandling af ME af de nævnte institutioner CDC og NICE. Det er på høje tid, at Danmark følger den internationale forståelse af ME, så den utilstrækkelige udredning og de forkerte behandlinger kan ophøre og erstattes af en ny ME-indsats. Derfor hilser vi sundhedsministerens nye initiativ meget velkommen. Det har vi, og flere tusinde danske ME-patienter, ventet meget længe på. Line Vind er formand for ME-foreningen og ergoterapeut, Bendt Nielsen er ME-patient og cand.med., dr.med. og speciallæge i hæmatologi, og Vibeke Vind er ME-patient og videnskabelig konsulent for ME-foreningen og biokemiker Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#225 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.959
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
KL Komponent vil undervise i "Funktionelle Lidelser"
Onlinekursus i funktionelle lidelser
Landets førende eksperter formidler den nyeste evidensbaserede viden om funktionelle lidelser. Lær, hvordan I håndterer disse borgere bedst muligt! https://www.komponent.dk/sundhed-ael...nelle-lidelser Godt 5 % af befolkningen svarende til omkring 300.000 mennesker har en funktionel lidelse i en sådan grad, at det påvirker deres funktionsevne og livskvalitet. Mennesker med funktionelle lidelser ses ofte inden for såvel sundhedsvæsenet som det kommunale social- og arbejdsmarkedssystem. Der er tale om mennesker i en meget svær og kompleks situation. Derfor er det vigtigt med viden om funktionelle lidelser i alle relevante faggrupper - og generelt i befolkningen – så vi sikrer en helhedsorienteret og koordineret indsats. Hvad er funktionelle lidelser? Funktionelle lidelser er en samlebetegnelse for tilstande, hvor mennesker oplever kropslige symptomer, som påvirker deres evne til at fungere normalt. Når man undersøger de områder i kroppen, hvor der er symptomer, kan man som regel ikke finde noget, som kan forklare symptomerne. Funktionelle lidelser er udtryk for en tilstand, hvor hjernen og kroppen er blevet overbelastet og er i en form for alarmberedskab, og hvor man ikke kan fungere normalt. Man kan godt have ondt i f.eks. maven, selvom alle undersøgelser af maven er normale, og man kan godt have føleforstyrrelser i armene, selvom nervebanerne ikke fejler noget. Gennem de seneste år er der blevet forsket intensivt i årsager og behandling af funktionelle lidelser. Forskningen er på ingen måde afsluttet, og der er stadig mange ubesvarede spørgsmål, som vi håber at kunne få afklaret gennem den fortsatte forskning. Formålet med kurset Formålet med kurset er at få indsigt i aktuel evidensbaseret viden om funktionelle lidelser. Du får konkrete redskaber til at spotte og håndtere borgere/patienter med funktionelle lidelser. Desuden får du redskaber og værktøjer til at håndtere borgere med funktionelle lidelser. Kursets udbytte Definition af funktionelle lidelser Forekomst af funktionelle lidelser Sygdomsforståelse Eksempler med cases fra klinikken Funktionelle lidelser efter faglige specialer Udfordringer ved funktionelle lidelser BDS video, hvor patienter fortæller om deres forløb Psykologiske, biologiske og sociale faktorer Belastninger: følelsesmæssigt, kognitivt og kropslig stress Behandling af funktionelle lidelser Anbefalet litteratur Sundhedsstyrelsen rapport: Anbefalinger til udredning, behandling, rehabilitering og afstigmatisering>> Funktionelle lidelsers AUH-hjemmeside>> Undervisere/oplægsholdere Karina Marquard Barckmann, afdelingslæge og Tina Birgitte Wisbech Carstensen, aut. psykolog/ph.d./lektor, Funktionelle Lidelser, Aarhus Universitetshospital. 1.500 kr. Sted og startdato Online: 6. november 2024 Varighed: 1 dag Se tid og sted for det valgte forløb Med venlig Hilsen Peter ![]() Bilag Komponent underviser nu: Borgerrådgiverne. Kontrolmedarbejderne Fysioterapeuterne samt Sagsbehandlerne i ældres svimmelhed og nu i Funtionelle Lidelser |
![]() |
![]() |
![]() |
#226 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.959
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Om funktionelle lidelser. Viden gør stærk
https://funktionellelidelser.dk/om-f...nelle-lidelser
Bodily distress syndrome Bodily Distress Syndrome (BDS) er en ny diagnose, der mest bruges i forbindelse med forskning. Der findes endnu ikke en dansk betegnelse, men Bodily Distress Syndrome kan oversættes til ”kropsligt plaget” eller ”kropslig distress-tilstand”. Personer med BDS har mange svære symptomer, der begrænser dem i det daglige. Den nyeste forskning tyder på, at mange af de såkaldt funktionelle syndromdiagnoser er underformer af den samme sygdom. Flere undersøgelser har vist, at patienterne trods forskellige diagnoser ofte har mange af de samme symptomer. Sagsbehandler Mange kommunale sagsbehandlere vil møde borgere, som er sygemeldt på grund af en funktionel lidelse/BDS. I den sammenhæng er det en stor fordel, hvis sagsbehandleren har kendskab til funktioneller lidelser/BDS, og hvilken betydning det har for borgeren og ikke mindst, hvilke redskaber der skal til for at hjælpe borgeren. Sygemeldte borgere har ofte kontakt til flere socialfaglige og sundhedsfaglige personer. Et koordineret samarbejde med deling af viden og nysgerrighed er en vigtig faktor for et vellykket borgerforløb. Sundhedsvæsnet og dermed Funktionelle Lidelser, Aarhus Universitetshospital, giver behandlingstilbud til en meget lille del af de borgere, som er ramt af lidelsen. For råd eller vejledning kan der rettes direkte kontakt til afdelingens socialrådgiver. Læs videre og bliv klogere eller rystet. Hilsen Peter ![]() ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#227 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.959
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Per Fink får international pris
https://sundhedspolitisktidsskrift.d...onal-pris.html
Psykiater Per Fink, 70, har oplevet meget gennem sin karriere – blandt andet at få hademails og opleve demonstrationer, som har været rettet mod ham. Men han har også oplevet påskønnelse – og nu bliver hans 35 års forskningsindsats anerkendt med international pris. Han er netop blevet tildelt den prestigefyldte Signe og Ane Gyllenbergs Fonds 75-års jubilæumspris. Den internationale pris, som ledsages af en pengepræmie på 50.000 euro, hylder Per Finks arbejde inden for funktionelle lidelser, og Fink beskriver prisen som "en enorm anerkendelse og en stor ære." Professor Per Fink har dedikeret sin karriere til at fremme forståelsen, diagnosen og behandlingen af funktionelle lidelser som fibromyalgi, irritabel tarm-syndrom og kronisk træthedssyndrom. I mange år har han været kritiseret for at konvertere fysiske diagnoser til psykiatriske. Han har siden Forskningsklinikken for Funktionelle Lidelsers grundlæggelse i 1999 været forskningsleder, og hans kritikere ser ham som bannerfører for begrebet ’funktionelle lidelser’. Men hans forskning har været afgørende for at bringe funktionelle lidelser i fokus på både nationale og internationale forskningsagendaer, fortæller han. "Udviklingen af evidensbaserede behandlinger og øget forståelse af funktionelle lidelser er ikke kun vigtig for at forbedre patienternes livskvalitet. Det hjælper også med at bekæmpe den stigmatisering, som mange af disse patienter oplever. Vi fortsætter med at arbejde for at sikre, at alle læger har den nødvendige viden til at håndtere disse komplekse sygdomme," siger Per Fink. Tillykke til Per Fink skal lyde herfra. Men mon tilhængere af Per Finks "Funktionelle Ledelser" forstå patienters reaktion, grundet deres erfaring med det kommunale system, hvor sagsbehandlere, fysioterapeuter bliver opfordret til at spotte deres patienter for "Funktionelle Lidelser" uden patienternes viden? Hvis patienterne ikke søger aktindsigt i deres journal forstår disse patienter ikke en fløjtende fistel, at med "Funktionelle Lidelse" nedskrevet i deres journal, er det skøn manna for kommunens medarbejdere som nu kan trække tiden yderligere ud, for at undgå førtidspension, fleksjob etc. Psykiatrisk behandlinger er langvarig til stor nytte for den kommunale sagsbehandler, HKer eller socialrådgiver. Det er et vidundermiddel et herligt "Behandlingstilbud" som holder patienten fast i det kommunale årelange forløb. Mon man forstår alvoren i stemplet "Funktionel Lidelse" nedskrevet i patientens journal, at så stopper al somatisk udredning, til stor skade for patienten. Glem ikke at diagnosen "Tinnitus" forsøgte man også at indfører i listen over "Funktionelle Lidelser" indtil jeg personlig skrev om de kunne hjælpe med min Tinnitus hvor svaret var at det kunne man ikke behandle. Derved kom Tinnitus aldrig på deres liste over "Funktionel Lidelse" Med venlig hilsen ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|