![]() |
|
Politik og Samfund Her er det tilladt at diskutere politik , nyheder og andre samfundsproblemer. Hvis du har problemer med at andre udtrykker deres uforbeholden mening om vores samfund, så er dette nok ikke stedet for dig. |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#141 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Ankestyrelsen er korrupt, en påstand
Fra Facebook
“Ankestyrelsen, som er eneste ankemulighed i sager om tvangsfjernelse af børn, er korrupt. Sådan lyder det fra to advokater i dagens udgave af Reporterne. Vi beder Ankestyrelsen om at forholde sig til kritikken. Ankestyrelsen er korrupt og ikke til for borgerne, men for kommunerne. Sådan lyder det fra advokaterne Jeanette Gjørret og Hanne Ziebe.” Tak til 24syv “Reporterne” og Stage Advokatfirma for at tage fat på og gøre opmærksom på et emne, som mange har forsøgt at råbe op om længe! I dette podcast afsnit bliver det dog sagt klart og tydeligt, hvad problemet er! Vi har af flere gange forsøgt at gøre ministre, ministerier og Ombudsmanden opmærksom på det selvsamme - da vi netop også har undret os over Ankestyrelsen og den måde deres afgørelser eller negligeren af sager kan give Kommuner en blåstempling og tilladelse til at begå lovbrud… Og at Kommunerne så kan bruge Ankestyrelsens manglende lyst, tid eller vilje til at kigge på en sag - som et argument for at de har handlet korrekt, selvom det beviseligt, er et lovbrud? Hvis ingen vil handle over for det - hvem vil så? Hvilken retssikkerhed har man så som forældre og borger generelt? En leder ved Ankestyrelsen forklarede mig endvidere, at de hos Ankestyrelsen vægter udtalelser fra systemet - altså Kommunerne højere end fra forældrene? Det siger jo også alt! Og hvis forældrene så henvender sig til Ombudsmanden som næste instans - og han så igen bare henviser til enten Ankestyrelsen eller Kommunerne - ja, så går det jo bare i ring og ring og ring… 26.36: Ankestyrelsen er korrupt og ikke til for borgerne, men for kommunerne. Sådan lyder det fra advokaterne Jeanette Gjørret og Hanne Ziebe. Hilsen Peter ![]() Bilag Hvem er Ankestyrelsen? https://www.aquut.com/2020/08/01/ank...#comment-17830 Af Mikael Hertig, hvid kommentator, cand, scient, pol. En "Styrelse" er en administrativ instans under et ministerium - hvad er Ankestyrelsen? Sidst redigeret af phhmw; 12-04-2022 kl. 20:08. |
![]() |
![]() |
![]() |
#142 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Kritik af Ankestyrelsen: - De stiller urimeligt stramme krav
https://fagbladet3f.dk/artikel/de-st...u88radAJhEQuMo
Ankestyrelsen er helt ude af trit med de politiske signaler, når de stiller så høje krav om dokumentation i sager om førtidspension. Sådan lyder kritik fra advokat i lyset af nylig byretsdom, hvor Ankestyrelsen tabte. Er der virkelig behov for at sende en 50-årig mand ud i sit andet ressourceforløb, når der allerede findes dokumentation for, at han kun kan arbejde i 10-15 minutter? Ja, ifølge Ankestyrelsen. I hvert fald i retssagen om Juan Galiano. Her var Juan rundt i det kommunale system i over 20 år, før han blev tilkendt en førtidspension. Ankestyrelsen havde i stedet anbefalet ressourceforløb nummer to. Ankestyrelsen er det statslige organ, hvor man som borger kan klage over sin sag inden for social- og beskæftigelsesområdet. Men Ankestyrelsen lægger også en linje for, hvordan kommunerne skal fortolke lovgivningen. Og den linje, Ankestyrelsen lægger, er for stram, når det gælder sager, hvor kommuner skal dokumentere om og hvor meget, en borger kan arbejde. Sådan lyder kritikken nu fra Emil Kiørboe, der er advokat hos Ehmer Pramming Advokater. Emil Kiørboe førte sagen for 3F om Juan Galiano mod Ankestyrelsen. - Ankestyrelsen stiller fortsat urimeligt stramme krav til dokumentationen, når det gælder sager om ret til førtidspension. Og det er faktisk slet ikke den linje, Folketinget vil have, siger Emil Kiørboe. Massiv kritik blev imødegået i 2018 I 2018 skete der nemlig en præcisering i førtidspensions- og fleksjobreformen. Her understregede Folketinget, at en borger kun skal sendes ud i et såkaldt ressourceforløb, hvis der kan peges på konkrete indsatser, hvor der er en “realistisk forventning” om, at borgeren kan udvikle arbejdsevnen og komme tilbage i et job og forsørge sig selv. På det tidspunkt modtog kommunerne og Ankestyrelsen massiv kritik. Det skete, fordi jobcentrene sendte borgerne i langvarige og udsigtsløse ressourceforløb. Måske oven i købet flere lige efter hinanden. Men er der ingen realistisk udsigt til, at borgeren kan udvikle sine muligheder for at arbejde, så vedkommende kan forsørge sig selv, for eksempel i et fleksjob, skal borgeren have førtidspension. Det blev præciseret i 2018. Svært at se en ny praksis Men i en sag som Juan Galianos signalerer Ankestyrelsen det modsatte. Nemlig, at der efter næsten 19 år med nyttesløse forsøg på kommunal afklaring og udvikling skal endnu mere dokumentation til, før man kan tilkende ham førtidspension, vurderer advokaten hos Ehmer Pramming. - Og så er det i praksis svært at se, at Ankestyrelsen reelt har ændret dokumentationskravet efter Folketingets præcisering, lyder Emil Kiørboes kritik. Juan Galiano fik ved byretten i Næstved dommerens ord for, at han havde ret til en førtidspension uden at skulle ud i flere afklaringer. Dermed blev Ankestyrelsen underkendt. Det gjorde Ankestyrelsen også i en sag fra 2019, hvor landsretten fandt det ulovligt, at Frederiksberg Kommune og Ankestyrelsen ad to omgange havde afslået at give førtidspension til den tidligere bagageportør Lars Norman Nielsen. Ankestyrelsen blev også underkendt af retten i Næstved i marts 2021, hvor en 3F’er blev tilkendt førtidspension, selvom kommunens afslag var blevet blåstemplet af Ankestyrelsen. Bør genoverveje sin praksis - Alle tre sager viser, at Ankestyrelsen bliver ved med at fortolke for stramt, siden de bliver underkendt ved domstolene, vurderer Emil Kiørboe. Advokaten er glad for, at domstolene ændrer afgørelserne – men siger omvendt: - Det er et fåtal af sager, der ender i retten, og det er jo Ankestyrelsen, der lægger linjen i forhold til kommunerne. Så det bør give Ankestyrelsen grund til at genoverveje sin praksis, når man bliver underkendt af domstolene, siger Emil Kiørboe. Ankestyrelsen har ikke ønsket at forholde sig til kritikken. https://fagbladet3f.dk/artikel/efter...oertidspension 9. juni 2022 - 4:00 Helene Olesen Juraen har talt: Efter 22 år i systemet har Juan fået førtidspension Ankestyrelsen led nederlag, da byretten i Næstved i sidste uge afgjorde, at den 50-årige Juan Galiano er berettiget til førtidspension efter 22 år i det offentlige system. Ankestyrelsen stod ellers fast på, at ressourceforløb nummer to var løsningen. Hilsen Peter ![]() Bilag https://www.sundhed.dk/borger/patien...sourceforloeb/ ""Ressourceforløb er først og fremmest beregnet til borgere under 40 år. Borgere over 40 år kan normalt få tilbudt et Ressourceforløb""??????? ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#143 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Anna Munch 24syv
https://www.facebook.com/groups/2198...user/644086189
Skal Ankestyrelsen lukke og slukke til fordel for en Forvaltningsdomstol? Ja, mener overraskende mange af de socialordførere på borgen, jeg har talt med den sidste uge. Forslaget kommer fra Alternativet i kølvandet på vores ekstensive afdækning af manglende retssikkerhed i børnesager. Måske er der endda er overraskende flertal udenom regeringen? Vi har inviteret politikerne i ‘studiet’ på Folkemødet lige om lidt til en garanteret vild debat - lyt med kl. 08:05! Hilsen Peter ![]() Det ulmer derude ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#144 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Vi ventede i flere år, før vi fik et useriøst svar fra Ankestyrelsen
Handicaporganisationer: Vi ventede i flere år, før vi fik et useriøst svar fra Ankestyrelsen
Det er svært at have tillid til en klagemyndighed, der bruger to og et halvt år på at behandle en sag for så blot at ignorere en alvorlig og veldokumenteret klage, skriver Mogens Wiederholt, Jeppe Kerckhoffs og Thomas Krog phhmw Hvilket er blevet normalt de sidste år https://www.altinget.dk/social/artik...b1Dk2njrV_VVkk Mogens Wiederholt, Jeppe Kerckhoffs og Thomas Krog Hhv. direktør i CP Danmark, faglig og politisk chef i Dansk Handicap Forbund og politisk chef i Muskelsvindfonden Dette indlæg er alene udtryk for skribentens egen holdning. Alle indlæg hos Altinget skal overholde de presseetiske regler. Året er 2018, og vi, tre handicaporganisationer, retter henvendelse til tre kommuner, som toppede på listen over fejl i sager om hjælperordningen (BPA-ordning). Det sker efter en grundig gennemgang af deres egne beskrivelser af den service, de leverer til borgere med handicap. I disse beskrivelser, også kaldet kvalitetsstandarder, finder vi, på en række områder, at ordlyden efter vores opfattelse er direkte i strid med den gældende lovgivning. En enkelt kommune er meget lydhør og retter straks ind, mens de to andre kommuner afviser, at der er problemer med deres kvalitetsstandarder. Man kunne tro, at den lange ventetid var blevet brugt til at undersøge sagerne grundigt, men nej. Tilsynet har slet ikke undersøgt sagerne. Mogens Wiederholt, Jeppe Kerckhoffs og Thomas Krog, hhv. direktør i CP Danmark, faglig og politisk chef i Dansk Handicap Forbund og politisk chef i Muskelsvindfonden Vi vælger derfor at klage over de to kommuner til tilsynet ved Ankestyrelsen, fordi tilsynets opgave er at kontrollere, at kommunerne overholder lovgivningen. 28 måneders ventetid Nu er der så endelig kommet svar fra tilsynet. 28 måneder, eller knap to og et halvt år, senere. Jovist, tilsynet beklager den lange sagsbehandlingstid og har punktligt sendt den ene beklagende meddelelse om udsættelse efter den anden. En ting er en urimelig lang ventetid, hvor kommunerne uanfægtet kan fortsætte med deres ulovlige praksis. En anden er selve indholdet og konklusionen, da den endelig kom. Man kunne tro, at den lange ventetid var blevet brugt til at undersøge sagerne grundigt, men nej. Tilsynet har slet ikke undersøgt sagerne. Tilsynet drager sin konklusion udelukkende på baggrund af kommunernes kommentarer til vores klage. Således skriver tilsynet i det ene svar: "På baggrund af Brønderslev Kommunes udtalelse finder Ankestyrelsen ikke anledning til at rejse tilsynssag. Vi gør derfor ikke mere i sagen." Det virker useriøst, at tilsynet ikke foretager sig yderligere for at afdække, hvorvidt kommunerne eller klagerne har ret på de områder, hvor der er uenighed. Det er nærmest grotesk, at tilsynet, som argument for ikke at gøre mere, blot videregiver den kommunale argumentation. Alvorlige klagesager Vi anfægter på ingen måde, at tilsynet indhenter kommunernes kommentarer, tværtimod. Men det er problematisk og krænkende, at de tilsyneladende ikke tager vores henvendelse mere seriøst. Det er alvorlige sager, vi har klaget over. Nogle sager handler om mennesker, der bliver efterladt uden deres hjælpere, når de er indlagt på hospitalet. Og andre sager om mennesker, der kun får lov til at være væk fra deres hjem med deres hjælp i én uge om året. Det er med andre ord sager, hvor kommunen efter vores opfattelse ulovligt forhindrer mennesker med handicap i at leve et selvstændigt liv på linje med andre uden et fysisk handicap. Med tilsynets svar er vi efterladt i en situation af afmagt. Ankestyrelsens tilsyn er den klagemyndighed, der skal sikre borgernes retssikkerhed. Men i stedet sidder vi tilbage med en krænket retsfølelse og en oplevelse af, at tilsynet ikke tager os alvorligt. Hvor går vi hen, hvis klagemyndigheden ikke virker? Den useriøse håndtering af vores klage tjener kun til at øger mistilliden mellem borgerne og myndigheden. Det handler om alvorlige kommunale fejl og forsømmelser, der efter vores opfattelse er ulovlige og har alvorlige konsekvenser for de borger det angå , og derfor selvsagt ikke tåle "smøl". Hvordan kan vi have tillid til en klagemyndighed, der bruger to og et halvt år på ingenting for så efterfølgende at trække på skuldrene over en alvorlig og veldokumenteret klage? Hvor skal vi gå hen, hvis ikke den pågældende klagemyndighed tager vores henvendelse alvorligt? Er det rimeligt at vi som borgere blive efterladt i uvished om vores retsstilling i årevis, men kommunerne uanfægtet fejlinformerer? Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#145 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
En stævning ændrede Ankestyrelsens syn på Martins helbred
https://fagbladet3f.dk/node/58716?fb...bW7aTj1MIL-4rE
I foråret 2022 bliver den 49-årige Martin Jørgensen, der har været udsat for en bilulykke, pludselig erklæret rask af Nordfyns Kommune og bagefter af Ankestyrelsen. Men efter at 3F og Martin Jørgensen har stævnet Ankestyrelsen, har piben fået en anden lyd. En kovending fra Ankestyrelsen i en sygedagpengesag får nu 3F til at rette en skarp kritik af, om styrelsen overhovedet har kigget reelt på borgerens sag. Sagen handler om den 49-årige Martin Jørgensen, der i februar 2022 blev erklæret rask af Nordfyns Kommunes jobcenter. Kommunen stoppede hans sygedagpenge, selvom han ikke var i stand til at arbejde endnu efter en bilulykke i august 2020. Sammen med den lokale 3F-afdeling, 3F Fredericia, klagede Martin Jørgensen over raskmeldingen. Klagen nåede også omkring Ankestyrelsen, der blåstemplede kommunens afgørelse. Men nu har Ankestyrelsen skiftet mening. Det sker, efter Ehmer Pramming Advokater på vegne af 3F og Martin Jørgensen har stævnet Ankestyrelsen. Ankestyrelsen har nu truffet en ny afgørelse: - Det betyder, at vi ophæver vores tidligere afgørelse […]. Resultatet er: Du var berettiget til sygedagpenge efter den 7. februar 2022, skriver Ankestyrelsen nu. Ikke godt for borgerens retssikkerhed I 3F er den socialpolitisk ansvarlige, Lene Krabbe Dahl, forarget over, at der skulle en stævning – altså de første skridt mod en retssag – til for at få Ankestyrelsen til at ændre holdning. - Der er absolut intet nyt sket i Martin Jørgensens sag, siden Ankestyrelsen sidst så på sagen. Så den afgørelse, Ankestyrelsen har truffet nu, kunne også være truffet i foråret, siger Lene Krabbe Dahl og fortsætter: - Det kunne desværre tyde på, at Ankestyrelsen først behandler en borgers klage seriøst og forholder sig reelt til oplysningerne, når de får en stævning. Og det er jo ikke okay, og det er bestemt ikke godt for borgernes retssikkerhed, siger Lene Krabbe Dahl. Ved bilulykken fik Martin Jørgensen blandt andet et brud på rygsøjlen. Han kan gå to til tre kilometer ad gangen, så har ryggen brug for hvile. Selv små fysiske belastninger gør ondt. Og flere gange i løbet af natten vågner han op med smerter. Hele forløbet siden februar, hvor sygedagpengene stoppede, kalder han for “virkelig irriterende”: - Jeg kan godt forstå, at folk bukker under, når de er i det her system. Jeg har været udstationeret som soldat og føler mig som et stærkt menneske, der er vant til lidt af hvert. Men sådan en sag her har omkostninger, også for min familie, for min lunte har været kort, siger han. Det var en fejl Ankestyrelsen erkender over for Fagbladet 3F, at Martin Jørgensens sag “ved en fejl” blev afgjort forkert i første omgang. - Det blev vi opmærksomme på, da vi modtog en stævning i sagen. Vi ændrede derfor afgørelsen, skriver styrelsen i en mail til Fagbladet 3F. Ankestyrelsen skriver desuden, at styrelsens vurdering af oplysningerne i en sag som udgangspunkt bør være ens, uanset om Ankestyrelsen træffer afgørelse i sagen for første gang eller ser på sagen igen efter en indsigelse eller efter at have modtaget en stævning. - Der er dog eksempler på sager, hvor Ankestyrelsen har ændret afgørelsen, efter der er gjort indsigelse, eller efter at have modtaget en stævning, fordi man – efter at have set på sagen igen – vurderer, at afgørelsen ikke var korrekt, skriver styrelsen. Ankestyrelsen henviser til, at sygedagpengesager ofte indeholder meget komplekse problemstillinger. I foråret 2022 havde kommunen lagt en fin plan for, hvordan Martin Jørgensen skulle vende tilbage til arbejdsmarkedet. Han skulle starte i en bekendts firma, stille og roligt via et kort praktikforløb og et AMU-kursus. Og så var firmaet ellers interesseret i at ansætte Martin lidt senere med de skånehensyn, han havde behov for. Men dén plan blev skrottet, da kommunen erklærede ham rask og stoppede sygedagpengene. I den lokale 3F-afdeling påpeger faglig sekretær Henriette Kolle Jørgensen, at man nu står med en mand, “der har mistet næsten et år”. - Martin kunne været nået meget længere allerede nu, hvis han havde fået den rette hjælp i tide – i stedet overlod man ham til sig selv, siger Henriette Kolle Jørgensen. Forhåbentlig glider det bedre nu Selvom Martin Jørgensen er irriteret over hele forløbet, er han tilfreds med, at Ankestyrelsen nu har ændret sin afgørelse. - Og det kommer på det helt rigtigt tidspunkt her op til jul, siger Martin Jørgensen, der nu kan se frem til at få udbetalt sygedagpenge med tilbagevirkende kraft fra 1. februar. Desuden skal kommunen se på hans sag med nye øjne. Martin Jørgensen har bedt Henriette Kolle Jørgensen fra 3F være med som bisidder til næste møde med kommunen. - Så håber jeg, det glider lidt bedre dén her gang, i stedet for at jeg skal igennem et langt forløb igen, siger han. Ankestyrelsen afgør cirka 4.000 sager om året på sygedagpengeområdet. Styrelsen skriver til Fagbladet 3F, at man hele tiden arbejder med at forbedre kvaliteten i sagsbehandlingen. - Der foretages også en kvalitetssikring af sager, hvor Ankestyrelsen modtager en stævning, da klager ikke skal igennem en retssag, hvis vi allerede efter at have modtaget stævningen vurderer, at afgørelsen ikke er korrekt og bør ændres, skriver styrelsen. https://fagbladet3f.dk/artikel/kommu...ig-martin-rask Havde aftalt forløb: Kommunen erklærede pludselig Martin rask Den plan, der var lagt for, hvordan den 49-årige Martin Jørgensen lige så stille kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet efter en bilulykke, er revet over. I stedet er han blevet raskmeldt af kommunen En fredag i august 2020 kører Martin Jørgensen ind i et træ. En bilulykke, han ikke kan huske meget af. Først efter en operation tirsdag kommer hukommelsen lidt tilbage. Han har fået en rift på hovedpulsåren, blødninger i hovedet og ikke mindst brud på rygsøjlen. - Det var faktisk meget heldigt, at jeg overlevede. Knap halvandet år senere ligger der en fin plan for, hvordan den 49-årige tidligere stilladsarbejder skal vende tilbage til arbejdsmarkedet. Martin Jørgensen skal starte i en bekendts firma, stille og roligt via et kort praktikforløb og et AMU-kursus. Og så er firmaet ellers interesseret i at ansætte Martin lidt senere med de skånehensyn, han har behov for. Først deltid – målet er fuldtid. LÆS OGSÅ: Jeg var ved at give op Men to måneder efter, at Nordfyns Kommunes jobcenter har lagt den fine plan, skifter kommunen mening. Jobcentret erklærer nu, at Martin Jørgensen pludselig er blevet rask, og hverken praktikken eller AMU-kurset kan blive til noget. Kommunen stopper til gengæld sygedagpengene 1. februar 2022 og foreslår, at Martin Jørgensen tager noget kontorarbejde, bliver pædagogmedhjælper for større børn eller får sig et butiksarbejde. Jeg vil knække halsen på det Martin Jørgensen bliver chokeret, da han får den nye besked. - Det var slet ikke det, vi havde talt om. Og skulle jeg pludselig sidde på kontor eller stå i butik? Jeg har 20 år som stilladsarbejder bag mig – og absolut ingen erfaring i det andet, siger Martin Jørgensen, der også har arbejdet på en boreplatform samt været udsendt af militæret. Og selvom det snart er to år siden, bilulykken skete, er han langt fra i fysisk topform. Tværtimod. Der er knæsmerter og sovende fødder, der ikke vil gå væk. Han kan gå to til tre kilometer ad gangen, så har ryggen brug for hvile. Selv små fysiske belastninger gør ondt. Han kan bære sin datter i nogle få minutter – så siger ryggen stop. Og flere gange i løbet af natten vågner han op med smerter. - Jeg vil ikke kunne stå til rådighed for arbejdsmarkedet, sådan som jobcentret vil have, at jeg skal gøre. Det vil jeg knække halsen på, siger Martin Jørgensen. Vi lykkes ikke altid Direktør for Social og Arbejdsmarked i Nordfyns Kommune, Mogens Bak Jørgensen, ønsker ikke at kommentere på enkeltdelene i Martin Jørgensens forløb. Heller ikke hvorfor den stille og rolige plan retur til arbejdsmarkedet er blevet skrottet. - Mange sygeforløb er lange, og meget forsøges undervejs, og ikke alt lykkes. Jeg må jo også indrømme, at nogle gange er der misforståelser og skuffelser. Vi prøver at skabe så tydelige forventninger som mulig, men vi lykkes desværre ikke altid, siger han. - Generelt oplever jeg dog, at vi har meget få klager – og faktisk mange roser – selv på dette vanskelige område, hvor vi jo har med borgere at gøre, som er i dyb krise, siger Mogens Bak Hansen. I forhold til om det er realistisk at sende en stilladsarbejder og tidligere militærmand ud i kontor- og butiksarbejde, svarer Mogens Bak Hansen, at det er et genkendeligt billede, at en borger som Martin Jørgensen, der har arbejdet lang tid i samme branche, ikke oplever, at et branche-skifte er muligt. - Det er meget forståeligt, men vores opgave er jo så at hjælpe og støtte borgeren i, at det kan lade sig gøre, lyder det fra Mogens Bak Hansen. En hammer i hovedet Økonomisk er Martin Jørgensen faldet ned i et hul. Han kan hverken få sygedagpenge eller dagpenge. Kontanthjælp er heller ikke en mulighed, fordi hans hustru arbejder. - Mit liv står stille. Tidligere har jeg dyrket eliteidræt – og så er det altså en hammer i hovedet, at man lige pludselig ikke kan gøre noget, siger Martin Jørgensen, der nu lever af en privat forsikring. Sammen med sin lokale 3F afdeling, 3F Fredericia, har han klaget over, at kommunen meldte ham rask. Klagen har også været omkring Ankestyrelsen, der imidlertid har blåstemplet kommunens afgørelse. De møder en mur 3F oplever flere og flere sager a la Martin Jørgensens. Sager, hvor kommunerne stopper sygedagpengene med henvisning til §7 i sygedagpengeloven. Det er den paragraf, der siger noget om, hvornår en borger er arbejdsdygtig eller ej. Det er et stort problem, siger Tina Christensen, der er socialt politisk ansvarlig i 3F. LÆS OGSÅ: Birgitte endte i ingenmandsland - Vi oplever, at vores medlemmer jo oftest bare gerne vil ud på arbejdsmarkedet igen, men har brug for en håndsrækning på grund af deres helbred. I Martins tilfælde via et praktikforløb og en langsom tilbagevenden. I stedet møder de så en mur af modstand hos kommunen, siger Tina Christensen. Tilbage i det nordfynske føler Martin Jørgensen sig overladt meget til sig selv: - Jeg føler ikke, at der er nogen hjælp at hente nogen steder fra, heller ikke i forhold til mit helbred. Hvor er jeg henne i det her forløb? Også sagen i forhold til bilulykken trækker ud. Jeg hører ikke fra nogen, med mindre jeg selv tager kontakt, siger Martin Jørgensen. Hilsen Peter ![]() Sidst redigeret af phhmw; 10-12-2022 kl. 20:06. |
![]() |
![]() |
![]() |
#146 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Bortfald af ret til sygedagpenge
http://www.socialjura.dk/content-sto...ngelov/#c35682
Kapitel 7 – Bortfald af ret til sygedagpenge § 21. Retten til sygedagpenge bortfalder, 1) så længe den sygemeldte uden rimelig grund undlader at medvirke ved kommunens opfølgning, jf. kapitel 6 med undtagelse af § 11 b, herunder indsatsen efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, og så længe den sygemeldte uden rimelig grund undlader at medvirke til kommunens udarbejdelse af rehabiliteringsplanens forberedende del, jf. lov om en aktiv beskæftigelsesindsats §§ 43 og 44, eller undlader at deltage i møde i rehabiliteringsteamet, jf. § 9 i lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v., 2) så længe den sygemeldte mod lægens opfordring afviser at lade sig indlægge på sygehus eller modtage nødvendig lægebehandling, jf. dog § 21 a, eller mod lægens eller kommunens opfordring afviser at deltage i hensigtsmæssig optræning for at genvinde arbejdsevnen, eller 3) hvis den sygemeldte ved sin adfærd forhaler helbredelsen. Stk. 2. Bortfald af sygedagpenge efter stk. 1, nr. 1 eller 2, er betinget af, at kommunen har givet den sygemeldte en skriftlig orientering om konsekvenserne af, at den sygemeldte undlader at medvirke ved opfølgning eller afviser at modtage nødvendig lægebehandling eller deltage i hensigtsmæssig optræning eller i indsatsen efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Stk. 3. Retten til sygedagpenge ophører, dagen efter at betingelserne for at modtage sygedagpenge ikke længere er opfyldt. Afgørelse om ophør af retten til sygedagpenge kan tidligst træffes, når den sygemeldte har haft lejlighed til at udtale sig om de oplysninger om sagens faktiske omstændigheder, der efter kommunens opfattelse fører til, at betingelserne for at modtage sygedagpenge ikke længere er opfyldt. Kommunen fastsætter en frist for afgivelsen af udtalelsen. Stk. 4. Udbetaling af sygedagpenge, der er bortfaldet efter stk. 1, nr. 1 eller 2, genoptages dagen efter det tidspunkt, hvor betingelserne for udbetaling af sygedagpenge på ny er opfyldt, hvis dette sker, senest 4 uger efter at den sygemeldte er blevet underrettet om bortfaldet. Udbetaling af sygedagpenge kan kun genoptages én gang under det aktuelle sygedagpengeforløb. Stk. 5. Når kommunen partshører lønmodtageren i forbindelse med muligt bortfald af sygedagpenge efter stk. 1, skal en arbejdsgiver, der er berettiget til refusion efter § 54, orienteres om det mulige bortfald af sygedagpenge. Vejledninger mv. Visitation og opfølgning m.v. i sygedagpengesager (Arbejdsmarkeds- og Rekrutteringst. vejl. nr. 10239 af 27/12 2019). Sygedagpenge (Arbejdsdir. vejl. nr. 9300 af 25/6 2008 - Pkt. 21, ændret ved cirk. nr. 9298 af 23/6 2009). Principmeddelelser Domme Højestretsdom af 22/10 2019: Om en ansats erstatningsansvar over for arbejdsgiveren. Lovændringer 1/1 2020 ved lov nr. 551 af 7/5 2019 (Konsekvenser af aftale om en forenklet beskæftigelsesindsats m.v.) § 3 [LF 210 2018-19 Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#147 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Lyt til vanviddet
Helle Kirkegaard Bachmann og Helle Kirkegaard Bachmann oplyser fakta
https://web.24syv.dk/audio_clips/293...87R-nfMI1rKDtc https://www.facebook.com/photo/fbid=...06625326298216 Lyt til vanviddet Fuldstændig grotesk forklaring fra professor, hvorfor kommuner og Ankestyrelsen, BEVIDST, har kostet borgerne rundt i evigheder Marie var Torsten Gejls eksempel, under vores samråd med Indenrigsministeren. § 50 b. Undlader kommunalbestyrelsen at udføre en foranstaltning, som den efter lovgivningen har pligt til at udføre, kan Ankestyrelsen pålægge de medlemmer af kommunalbestyrelsen, som er ansvarlige for undladelsen, tvangsbøder. (Stk. 2. Et medlem kan ikke unddrage sig ansvar ved at undlade at stemme.) Ergo, har det her foregået i årtier og under forskellige regeringer. Staten underfinancierer budgetterne. Kommunerne omfordeler, sparer, straffer og holder mund. Ankestyrelsen svigter sit ansvar. Ministrene svigter deres ansvar. § 54. Indenrigsministeren kan pålægge Ankestyrelsen at tage en sag op til behandling efter §§ 50-50 d. Borgerne bliver sorteper. Hvilke andre muligheder er der, end en #ForvaltningsdomstolNu? Det er en skandale der har stået på alt alt for længe! DEL FOR DÆLEN!! https://web.24syv.dk/audio_clips/293745 Hilsen Peter ![]() ![]() ![]() ![]() Bilag phhmw Peter Hansen OBS!!! Ankestyrelsen har fra 2013 stoppet med at gøre brug af deres sanktioneret, dagbøder etc, så i dag findes der ingen KONSEKVENSER ved bevidste ulovligheder. Med venlig hilsen Sidst redigeret af phhmw; 10-12-2022 kl. 21:49. |
![]() |
![]() |
![]() |
#148 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
FOA måtte stævne Ankestyrelsen, før Marit fik sine penge: ”Det skriger til himlen”
https://www.fagbladetfoa.dk/Artikler...8e6CfZzMp5jqJU
Efter flere års kamp og en stævning af Ankestyrelsen fra FOA har dagplejer Marit Børve-Jørgensen endelig fået medhold i, at hun har ret til sygedagpenge på grund af sin fibromyalgi, migræne og gigt. En kamp, som FOA kalder et problem for retssikkerheden, og som har kostet mere end økonomiske kvaler for familien. ”Jeg er en anden person i dag, end jeg var, da alt det her startede. Det har ændret mig. Og jeg har fuldstændig mistet al tiltro til systemet.” Ordene falder med en rolig, men alvorlig stemme i køkken-alrummet hos 48-årige Marit Børve-Jørgensen og hendes mand Klaus Hansen i hjemmet lidt udenfor Nykøbing Sjælland. De seneste 2,5 år har parret kæmpet for at få omgjort en fejlagtig afgørelse om Marits sygedagpenge, som forsvandt fra den ene dag til den anden, mens hun var sygemeldt fra sit arbejde som dagplejer på grund af sin fibromyalgi, gigt og migræne. Efter flere års tovtrækkeri mellem Odsherred Kommune, FOA og Ankestyrelsen har Marit endelig fået de penge, hun var berettiget. Men forløbet har ikke været konsekvensfrit. Enden på arbejdslivet I 10 år dannede parrets røde træhus rammen om en dagpleje, som Marit drev 48 timer om ugen. Selvom hun var plaget af søvnløshed på grund af smerter i hele kroppen fra fibromyalgien, bed hun det i sig og gjorde alt, hvad hun kunne for at give børnene en tryg hverdag. Men med op til 14 dages migræne oveni hver måned, hvor Marit skulle have Klaus’ hjælp til dagplejebørnene, måtte hun se virkeligheden i øjnene. ”Jeg ringede og sygemeldte mig og sagde, at jeg ikke ved, hvornår og om jeg kommer tilbage.” ”Det var godt nok hårdt lige pludselig at erkende, at det er slut nu. At det her var enden på mit arbejdsliv,” siger Marit. Fem uger efter blev hun fyret. ’Du ser ikke syg ud’ Straks startede jobcentermøllen og en behandling, som Marit beskriver som både grim, uværdighed og etisk og moralsk forkert. Hun gik til adskillige afklaringsmøder, til forskellige erhvervspsykologer, mødte et hav af sagsbehandlere, der blev skiftet ud igen og igen. Samtidig fik hun behandling på smertecenteret, hvor lægen ikke kunne forstå, hvordan hun havde holdt ud at arbejde så længe med sine smerter. Men Marits diagnoser gav sagsbehandlerne ikke meget for. ’Du ser jo ikke syg ud,’ fik hun at vide på kommunen. ”Skal jeg møde op i nattøj uden mascara eller hvad? Jeg har jo lægeerklæring på min sygdom, men den ville de ikke se,” siger Marit. Livet gik i stå Den 10. februar 2021 var Marit til endnu et møde med en sagsbehandler på kommunen, som lod hende vide, at fordi hun stadig var uarbejdsdygtig på grund af sin sygdom, kunne sygedagpengene forlænges i op til 67 uger. Men 13 dage senere, den 23. februar, fik Marit et brev i sin e-Boks. ”De stoppede mine sygedagpenge, skrev de. Jeg havde ingenting hørt i mellemtiden. Ingenting. Det kom simpelthen som et chok. Jeg tudbrølede og følte, at mit liv gik i stå,” siger Marit, som ellers stod til at skulle i en afklaringspraktik i en børnehave. På grund af familiens økonomiske situation var hun ikke berettiget kontanthjælp, og familien på fire måtte derfor leve på Klaus’ indkomst og på forskudsarv fra Marits mor. Klaus fortæller: ”Det var nedbrydende og uværdigt ikke selv at kunne skabe sit eget økonomiske fundament. Og som far og mand kunne jeg ikke passe på min familie. Det fik mig til at bryde fuldstændig sammen. Jeg fik en depression, var sygemeldt i otte måneder og måtte droppe mit job. Det har haft konsekvenser hele vejen rundt. Ikke bare for mig, men også for vores børn.” En retssag Med hjælp fra FOAs afdeling i Holbæk ankede Marit afgørelsen. Uden held. Ankestyrelsen gav kommunen medhold i, at Marit ikke havde ret til sygedagpenge. ”Men det kunne jeg simpelthen ikke acceptere. Så jeg tog sagen i egen hånd,” siger Marit. Marit kontaktede flere advokater og derefter igen FOAs lokalafdeling i Holbæk, som sendte sagen til vurdering ved socialjurist og socialpolitisk konsulent Anette Hindsberg i FOAs forbundshus. Herfra tog det fart. Anette Hindsberg vurderede, at Ankestyrelsens afgørelse ikke var korrekt og anmodede derfor om genoptagelse. Det afslog styrelsen. Men sagen var så principiel, at der var grundlag for en stævning, mente Anette Hindsberg, så hun tog kontakt videre til FOAs advokat, Anders Bang Mønster Hansen. Sirligt begrundet i et 23 sider langt dokument stævnede han Ankestyrelsen. FOA ville hive Ankestyrelsen i retten med påstand om, at styrelsens afgørelse i Marits sag var ugyldig, fordi vurderingen var sket i strid med loven og på et mangelfuldt grundlag uden de fornødne lægefaglige oplysninger. Et uventet opkald Og så skete der noget uventet. 10 dage før fristen udløb, ringede Marits telefon med Anders Bang Mønster Hansen i røret. Ankestyrelsen havde genoptaget sagen og givet Marit medhold med tilbagevirkende kraft. Hendes sygedagpenge havde hun haft ret til hele tiden, og hun stod til at skulle have cirka 300.000 kroner tilbage før skat. ”Jeg troede ikke mine egne ører, da han ringede. Verden stod lige stille et øjeblik. Jeg blev rigtig, rigtig glad og takkede ham en million gange,” siger Marit. Alligevel er der noget, der nager familien. ”Når der kommer en advokat ind over og stævner Ankestyrelsen, så erkender de blankt. Men man kan ikke lade være at tænke, at det har været bevidst, og at de har tænkt, at de kunne slippe for at betale. Det skriger til himlen,” siger Klaus, og Marit stemmer i. De er begge enige i, at der må sidde andre derude, som er blevet fejlagtigt behandlet, men som ikke har stædigheden og muligheden for at kæmpe imod. Blandt andet derfor har Marit og Klaus fået lovning på et møde med chefen for jobcenteret i Odsherred Kommune. ”Jeg vil gerne kigge ham i øjnene. Så skal han se, at der sidder to forholdsvis normale mennesker, og hvad det gør ved os at have været igennem sådan et forløb,” siger Marit. FOA: Et problem for retssikkerheden Maria Klingsholm, forbundssekretær i FOA, kalder Marits sag for problematisk for retssikkerheden. ”Ankestyrelsen er jo den ypperste instans, som sikrer retssikkerheden for borgerne ved at tjekke, om de afgørelser, kommunerne træffer, er rigtige. Det er både skørt og enormt bekymrende, at vi skal ud i en stævning,” siger hun. ”Det virkelig skræmmende er jo, at det ikke er alle, der har en fagforening i ryggen. Hvad med deres retssikkerhed? Derfor er en sag som denne virkelig, virkelig bekymrende og problematisk,” siger Maria Klingsholm. Glad for fleksjob I dag har Marit Børve-Jørgensen og Klaus Hansen fået ro på i det røde træhus. Så meget ro på, som man nu kan, når man stadig slikker sine sår ovenpå flere års turbulens. Klaus er kommet tilbage fra sin sygemelding og har fået nyt job i en svømmehal. Marit er blevet tilkendt fleksjob. Fem timer om ugen, 2,5 time ad gangen bruger hun på et vandrehjem og kursuscenter, hvor hun vander blomster og reder senge. ”Jeg er meget, meget glad for at være der og vil rigtig gerne afsted. Men det er meget hårdt. Både fysisk og mentalt. For mig føles de timer som en hel arbejdsdag,” siger Marit. Måske vil hun om nogle år søge om førtidspension, men det ved hun ikke endnu. Hun og Klaus er stadig ved at få en hverdag på plads med en ny virkelighed, som de skal navigere i ovenpå sagen. ”Selvom jeg har været sygemeldt, har jeg jo ikke haft ro på, fordi sagen altid har rumsteret. Og selvom det hele endte retfærdigt, er jeg stadig meget syg, og jeg bliver jo ikke rask. Men nu skal vi videre og nyde vores liv med vores børn og venner,” siger Marit. Ankestyrelsen: Ændrer, når det er nødvendigt Leder for Jobrehabiliteringssporet i Odsherred Kommune, Christoffer Møller Jensen, ønsker ikke at kommentere på enkeltsager, men skriver via mail, at Odsherred Kommune generelt bestræber sig på, at ’give alle borgere en meningsfuld og værdig sagsbehandling’. Ankestyrelsen kommenterer heller ikke på enkeltsager, men via mail skriver presseenheden: ”Ankestyrelsens vurdering af oplysningerne i sagen bør som udgangspunkt være ens, uanset om Ankestyrelsen træffer afgørelse i sagen for første gang, ser på sagen igen efter en indsigelse, eller efter at have modtaget en stævning. Der er dog eksempler på sager, hvor Ankestyrelsen har ændret afgørelsen, efter der er gjort indsigelse, eller efter at have modtaget en stævning, fordi man – efter at have set på sagen igen – vurderer, at afgørelsen ikke var korrekt.” ”Både i sager med nye oplysninger og sager med samme faktuelle grundlag som ved Ankestyrelsens første behandling af klagen, er det afgørende for Ankestyrelsen at træffe den rigtige afgørelse, også selvom det betyder, at vi nogle gange må ændre vores egen tidligere vurdering af sagen,” skriver styrelsen via mail. Tidslinje August 2020: Marit Børve-Jørgensen sygemelder sig fra sit job som dagplejer. September 2020: Marit opsiges fra sit job med fratrædelse 31. marts 2021. Februar 2021: Odsherred Kommune stopper Marits sygedagpenge fra april. Maj 2021: Ankestyrelsen giver kommunen medhold i fratagelsen af Marits sygedagpenge, efter FOA har klaget. Juni 2021: FOA anmoder om genoptagelse af Marits sag, men får afslag. August 2022: Marit får tilkendt fleksjob. November 2022: FOA stævner Ankestyrelsen, som giver Marit medhold i, at hun havde ret til sygedagpenge med tilbagevirkende kraft. Januar 2023: Marit begynder i fleksjob. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#149 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 28-08 2014
Lokation: København
Indlæg: 638
Styrke: 11 ![]() |
Sanktionering af ledige sejler
I dag har flere kommuner ikke bare en overdreven stram, men også fejlbehæftet praksis for sanktionering af de mest udsatte. Konsekvensen er, at en del uretmæssigt mister deres ydelse
Ankestyrelsen har for nylig offentliggjort en undersøgelse af kommunernes sanktionspraksis, og i intet mindre end 85 procent af sagerne ville Ankestyrelsen ændre kommunens afgørelse, hvis den blev behandlet som en klagesag. 85% ![]() Der er bare for meget der sejler i de kommunale farvande, hvis bare Ankestyrelsen var og er deres opgave voksen - Ankestyrelsen er den myndighed der skal holde kommunerne i ørerne - så kunne Ankestyrelsen med sanktioner overfor kommunerne hurtig bringe kommunerne på ret kurs |
![]() |
![]() |
![]() |
#150 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.999
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Ankestyrelsens beslutning om tvangsfjernelse er sat ud af kraft.
Tvangsfjernelser.
https://jv.dk/esbjerg/retten-har-tal...jSkxHEYZdCc4U8 Retten har talt - hold fingrene fra Smilla: Nu kan 17-årig pige på flugt endelig komme hjem til sin mor Retten i Esbjerg er skredet ind i sagen om den tvangsfjernede, 17-årige Smilla Lindholdt, der gik under jorden for tre uger siden. Ankestyrelsens beslutning om tvangsfjernelse er sat ud af kraft. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|