![]() |
|
Skal kommuner ikke overholde loven? En af vores bruger phhmw føre en sej og lang kamp for at få gjort noget ved at kommunerne ikke overholder Retssikkerhedsloven § 3 stk.2. Følg hans kamp her kom evt med spørgsmål til phhmw |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
|
![]() |
#1 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Sagsbehandlingsfristerne der skal være offentliggjort på din kommunes hjemmesid
Dette er, hvad de 98 kommunalbestyrelser burde have offentliggjort på kommunernes hjemmesider på et let tilgængeligt sted for borgerne.
Sagsbehandlingsfristerne der skal være offentliggjort på din kommunes hjemmeside: Når din kommune skal træffe afgørelse i sager på socialområdet, hvor du kan ansøge, skal kommunalbestyrelsen sørge for at er er fastsat og offentliggjort sagsbehandlingsfrister på kommunens hjemmeside, på et let tilgængeligt sted for borgerne. Fristerne der skal kunne findes, mener vi d.d. er nedenstående. Kan du ikke finde fristen, så skriv til borgmesteren, at du har ledt efter sagsbehandlingsfristen for serviceloven § XX, men kan ikke finde denne offentliggjort, samt bed om en dato for, hvornår den bliver fastsat og offentliggjort. HJEMVISNING af en sag fra Ankestyrelsen tilbage til kommuen. Hvis du anker/klager over en afgørelse til Ankestyrelsen og de HJEMVISER din sag tilbage til kommunen SKAL kommunen sagsbehandle sagen efter de fastsatte frister iht til nedestående: https://www.dukh.dk/Guides-og-Praksi...---Hjemvisning " Fastsatte frister gælder også for hjemviste afgørelser. ”Fristerne efter § 3, stk. 2, gælder også ved kommunalbestyrelsens behandling af afgørelser efter lov om social service, som er hjemvist af Ankestyrelsen. Fristerne regnes fra modtagelsen af Ankestyrelsens afgørelse.” UDSKYDELSE AF EN FRIST. Hvis din sagsbehandler mangler væsentlige oplysninger og ønsker at udsætte afgørelsen, SKAL du inden fristens udløb modtage skriftlig besked om en udsættelse og en ny frist hvor din sag så skal afgøres. *** Afgørelse om Rådgivning og vejledning Hvor det fremgår af lovgivningen fx. - Retssikkerhedsloven § 5 (retssikkerhedsvejledningen pkt. 67) - Serviceloven § 10 og § 12 - Barnets Lov §§ 28, 29, 31, 81, stk. 4 - Forvaltningsloven § 7 - Lov om Udbetaling Danmark § 3 - Lov om Seniorpensionsenheden § 4, stk. 2 - Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine, vejledning i §§ 30 b og 30 c 1) Bekendtgørelse af lov om social pension Personligt tillæg til folkepensionister § 14, stk. 1 Helbredstillæg folkepensionister § 14 a Førtidspension på det foreliggende grundlag, påbegyndelse af sag herom Ankestyrelsens principafgørelse 40-17 § 17, stk. 2 Førtidspension uden forelæggelse for rehabilteringsteam, påbegyndelse af sag herom § 17, stk. 3 2) Bekendtgørelse af lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension m.v. Forhøjelser, invaliditetsydelse, konverteringer ml. invaliditetsydelse og førtidspension §§ 14, 21 og 44 Bistands- og plejetillæg § 16, stk. 1 og stk. 2 Personligt tillæg til førtidspensionister § 17, stk. 2 Helbredstillæg til førtidspensionister § 18 3) Bekendtgørelse af lov om individuel boligstøtte Støtte til betaling af beboerindskudslån §§ 54-71 (kapitel 10) 4) Bekendtgørelse af lov om sygedagpenge Udbetaling af sygedagpenge §§ 32, 41-45 Refusion af sygedagpenge fra 1. sygedag § 56, stk. 1 og stk. 2 Sygedagpengeaftale for selvstændige § 58 a 5) Bekendtgørelse af lov om aktiv socialpolitik Selvforsørgelses- og hjemrejseydelse, overgangsydelse, uddannelseshjælp og kontanthjælp §§ 22, 23 og 25 Aktivitetstillæg § 24 Engangshjælp § 25 a Supplerende kontanthjælp til brøkpension § 27 a Særlig støtte § 34 Enkeltudgifter § 81 Midlertidig huslejehjælp § 81 a Sygepleje, medicin, tandbehandling § 82 Tandpleje § 82 a Særlig hjælp vedr. børn §§ 83-84 Flytning § 85 6) Bekendtgørelse af lov om en aktiv beskæftigelsesindsats Påbegyndelse af en sag om fleksjob, ressourceforløb eller revalidering, Ankestyrelsens principafgørelser 83-15 og 6-14 Fleksjob – behandlingstid fra aftale om forelæggelse for rehabiliteringsteam til afgørelse § 44 Ansættelse med løntilskud § 66 Vejledning og opkvalificering ordinær uddannelse § 90 Øvrig vejledning og opkvalificering § 91 Tilbud om uddannelsesløft § 96 Tilbud om korte erhvervsrettede kurser § 97 Ressourceforløb efter indstilling fra rehabiliteringsteam § 112 Fleksjob efter indstilling fra rehabiliteringsteam § 116 Tilskud til selvstændigt erhvervsdrivende fra 1.1.2013, § 126, stk. 1 Revalidering efter indstilling fra rehabiliteringsteam § 142 Økonomisk støtte selvstændig virksomhed revalidering § 147 Opkvalificering ved ansættelse og fastholdelse i fleksjob § 162 Mentorstøtte § 167 Hjælpemidler i beskæftigelsestilbud §§ 172-173 Befordringsgodtgørelse mv. § 175 Godtgørelse § 176 Hjælpemidler ifm. ansættelse og beskæftigelse mv. § 178, stk. 1 Hjælpemidler ifm. ansættelse og beskæftigelse mv. i fleksjob § 179, stk. 1 Nr. 7) Serviceloven (retsinformation.dk) LBK nr 909 af 03/07/2024 Henvisning til udredning hos VISO § 13 Aktivitetstilbud, forebyggende sigte § 79 Midlertidigt husly, husvilde § 80 Personlig, praktisk hjælp og madservice § 83, stk. 1 Personlig pleje og ernæring nr. 1 Praktiske opgaver (rengøring, indkøb, tøjvask) nr. 2 Madudbringning nr. 3 Aflastning uden for hjemmet § 84, stk. 1 Afløsning i hjemmet, midlertidigt ophold § 84, stk. 2 Socialpædagogisk støtte § 85 Hjemløs eller i risiko herfor - housing first tilgang § 85 a Genoptræning - fysisk funktionsnedsættelse § 86, stk. 1 Vedligeholdelsestræning § 86, stk. 2 Kontant tilskud § 95 Borgerstyret Personlig Assistance § 96 Ledsageordning voksne § 97 Kontaktperson til døvblinde § 98 Merudgifter § 100 Anonym stofmisbrugsbehandling § 101 a Tilbud af behandlingsmæssig karakter § 102 – OBS! ligebehandlingsprincippet, Ankestyrelsens principafgørelse 4-23 og Ombudsmandens redegørelse offentliggjort 1. juli 2024 Beskyttet beskæftigelse § 103 Aktivitets- og samværstilbud § 104 Midlertidigt botilbud § 107 Længerevarende botilbud § 108 Udskrivning fra forsorgshjem, herberg § 110, stk. 5 Hjælpemidler § 112 Kropsbårne Genbevilling kropsbårne Genbrugshjælpemidler Tro- og loveerklæringer (genbevilling) IKT hjælpemidler (kommunikationshjælpemidler børn og unge Reparation (herunder Tro- og loveerklæring) Forbrugsgoder § 113 Udskiftning (herunder Tro- og loveerklæring) Reparation af forbrugsgode (herunder Tro- og Loveerklæring) Tidsbegrænset hjælpemiddel eller forbrugsgode § 113 b Udskiftning (herunder Tro- og loveerklæring) Reparation af hjælpemiddel eller forbrugsgode (herunder Tro- og Loveerklæring) Støtte til køb af bil § 114 Særlig indretning, evt. Reparation af særlig indretning (herunder Tro- og love-erklæring, Læs bilag Spørgsmål nr. S 2327:” Vil ministeren for hvert enkelt amt samt for Frederiksberg, Københavns ogBornholms kommuner oplyse, hvilken frist der efter retssikkerhedslovens §3, stk. 2, er fastsat for behandling af ansøgninger om reparation af særligeindretninger i handicapbiler, og om de nævnte frister i givet fald regnes fraaflevering af ansøgningen eller fra amtets modtagelse af ansøgningen, i detder efter reglerne også forudsættes en forudgående sagsbehandling i ansøge-rens kommune?” Udskiftning (herunder Tro- og loveerklæring Boligindretning § 116 Individuel befordring (kan anvendes) § 117 Hjælp og støtte til borger med fremadskridende sygdom, når borger anmoder herom = en ret ved ansøgning § 117 a Pasning af nærtstående med handicap el. alvorlig sygdom § 118 Plejevederlag til nærtstående døende i hjemmet § 119 Særlig hjælp til udgifter, fx sygeplejeartikler § 122 Nr. 8) Barnets Lov Barnets lov (retsinformation.dk) LOV nr 721 af 13/06/2023 Bekendtgørelse af barnets lov (retsinformation.dk) LBK nr 890 af 19/06/2024 Økonomisk støtte til forældremyndighedsindehaveren § 35 Til fritidsaktiviteter Når det er af væsentlig betydning af hensyn til barnet/den unge Særlige dagtilbud § 83 Særlige klubtilbud § 84 Hjemmetræning § 85, stk. 1 træningsredskaber, kurser, hjælpemidler § 85, stk. 6 (kort frist 14 dage max. 1 md.) Merudgifter § 86 Tabt arbejdsfortjeneste § 87 Ledsagelse § 89 (12-17 år) Hjælp og støtte, jf. Lov om social service, § 90 Praktisk hjælp § 83 Aflastning § 84, stk. 1 Vedligeholdelsestræning § 86, stk. 2 Hjælpemidler § 112 - Udskiftning (Tro- og loveerklæringer) - Reparation Forbrugsgoder § 113 - Udskiftning (Tro- og loveerklæringer) - Reparation Hjælpemidler eller forbrugsgoder, tidsbegrænset § 113 - Udskiftning (Tro- og loveerklæringer) - Reparation Støtte til bil § 114 - Udskiftning (Tro- og loveerklæringer) - Reparation Boligindretning § 116 Støtte til individuel transport § 117 Hjælp og støtte til borger med fremadskridende sygdom, når borger anmoder herom = en ret når man ansøger § 117 a Pasning af nærtstående med handicap el. alvorlig sygdom § 118 Pasning af døende § 119 Sygeplejerartikler mv. § 122 Ungestøtte § 116, stk. 1, jf. § 114 Ungestøtte - opretholdt anbringelse efter det 18. år (betydelig og varigt nedsat funktionsevne) § 120 Henvisning til udredning hos VISO § 165 9) Lov om tilbageholdelse af stofmisbrugere i behandling Tilbud om indgåelse af kontrakter om tilbageholdelse af gravide misbrugere i døgnbehandling § 1 10) Dagtilbudsloven Fritagelse fra et sundt frokostmåltid § 16 a, stk. 3 Deltidsplads 30 timers barselsorlov § 27 b Søskendetilskud, økonomisk fripladstilskud, behandlingsmæssig friplads, socialpædagogisk fripladstilskud §§ 43 og 43 a Søskendetilskud, økonomisk fripladstilskud, behandlingsmæssig friplads, socialpædagogisk fripladstilskud §§ 63 og 63 a Friplads, økonomisk/socialpædagogisk og søskendetilskud § 76 Privat pasning § 80 Søskendetilskud efter ansøgning § 85 Kombinationstilbud § 85 a Pasning af egne børn § 86 11) Bekendtgørelse af Lov om Seniorjob - Voksne som 5 år før efterløns-alderen opfylder betingelserne iht. § 1 Råd og vejledning om Seniorjob – kan indbringes for Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg iht. RSL § 59 a - § 12 12) LBekendtgørelse af lov om kompensation til handicappede i erhverv m.v. (retsinformation.dk) Personlig assistance §§ 4 og 4 a Støtte til personlig assistance til mennesker med handicap under efter- og videreuddannelse § 14 Tilbud om ansættelse med løntilskud for nyuddannet person med handicap § 15 Opkvalificering ifm. ansættelse § 15 e, stk. 2 13) Friplejeboligloven Kapitel 2 (hvis det er aktuelt i kommunen) Friplejeboligleverandøren er certificeret til at dække bevilligede indsatser § 3, stk. 3 14) Lov om ændring af lov om forsøg med et socialt frikort t.o.m. 31.12.2024 Socialfrikortsloven ikrafttræden 1. januar 2025, permanent Udstedelse af et socialt frikort § 2 15) Voksenansvarsbekendtgørelsen Rådgivning og vejledning herom (forældre og deres barn) Anvendelse af personlige alarm- eller pejlesystemer over for børn og unge med betydelig og varigt nedsat psykisk funktionsevne, anbragt på et børne- og ungehjem efter § 43, stk. 1, nr. 6 i barnets lov - § 20, stk. 1 16) Lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet Afgørelse om råd og vejledning, svarfrister §§ 55, stk. 2, 56, stk. 1 og 57 - Ankestyrelsens afgørelse kan kræves forelagt for retten, frist 4 uger - Ungdomskriminalitetsnævnets afgørelser, nogle afgørelser kan indbringes for Ankestyrelsen - Kommunalbestyrelsens afgørelser 17) Bekendtgørelse af lov om Udbetaling Danmark Generel vejledning om mulighederne for at modtage kontante ydelser og økonomiske tilskud § 3 18) Lov om Seniorpensionsenheden Helhedsorienteret vejledning iht. RSL § 5, § 4, stk. 2 19) Lov om ændring af lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine Tilskud til forsørgelse af mindreårige, når forældrene opholder sig i Ukraine, og udmåling af ydelser til gifte forsørgere, som anses for praktisk enlige, §§ 30 b og 30 c ******* Lovgivninger som kommunalbestyrelsen (og Udbetaling Danmark) skal have fastsat sagsbehandlingsfrister for på ansøgninger fra borger, findes i retssikkerhedsbekendtgørelsen § 1 og består i dag af 19 forskellige lovgivninger, der hører under Social-, Bolig- og Ældreministeriet. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte sagsbehandlingsfrister for alle 19 lovgivninger herunder, fordi kommunen har skærpet vejledningspligt på socialområdet. Udbetaling Danmark træffer afgørelser efter 17 og 18 § 1 Lov om retssikkerhed og administration på det sociale område gælder, når kommunalbestyrelsen eller Ankestyrelsen, jf. dog stk. 2, behandler og afgør sager efter: 1. Lov om social pension 2. Lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension mv. 3. Lov om individuel boligstøtte 4. Lov om sygedagpenge 5. Lov om aktiv socialpolitik 6. Lov om en aktiv beskæftigelsesindsats 7. Lov om social service, jf. dog stk. 7 8. Barnets Lov 9. Lov om tilbageholdelse af stofmisbrugere i behandling 10. Dagtilbudsloven 11. Lov om seniorjob 12. Lov om kompensation til handicappede i erhverv mv. 13. Kapitel 2 i Lov om friplejeboliger – vi er ikke bekendt med om den er aktuel i Sønderborg 14. Lov om forsøg med et socialt frikort 15. Lov om voksenansvar for anbragte børn og unge 16. Lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet 17. Lov om Udbetaling Danmark 18. Lov om Seniorpensionsenheden 19. §§ 30 b og 30 c i lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine Vi har primært koncentreret os om 2 lovgivninger, serviceloven (nr. 7) og barnets lov (nr. 8) da Folketinget siden 1. juli 2018 har krævet, at fristerne efter RSL § 3, stk. 2 også gælder for hjemviste klagesager fra Ankestyrelsen (AST). En række kommuner har begrænset de offentliggjorte sagsbehandlingsfrister til alene at gælde for ansøgninger. Om det er god forvaltningsskik, at undlade at skrive at fristerne også gælder for klagesager hjemvist fra AST, så borgerne forstår det, har Det kommunale Tilsyn ikke kompetence til at vurdere. Folketingets Ombudsmand kan udtale sig om god forvaltningsskik, hvis vi henvender os på vegne #enmillionstemmer. Vi har et konkret eksempel, hvor AST svarer en borger på en henvendelse efter hjemvisning af en klagesag, med kopi til kommunen, som kort efter har rettet til på hjemmesiden. Nogle kommuner undgår ordet ”ansøgning” og skriver ”sagsbehandlingsfrister hvor kommunen træffer afgørelse”, mens andre blot tilføjer i teksten: ”Sagsbehandlingsfristerne gælder også for sager, der er hjemvist fra Ankestyrelsen til fornyet behandling i kommunen”. Ankestyrelsens generelle udtalelse om kommunernes offentliggørelser af sagsbehandlingsfrister på det sociale område 15. december 2023 Udtalelser — Ankestyrelsen (ast.dk) Kommunalbestyrelsen skal på de enkelte sagsområder fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet. Fristerne skal offentliggøres Det gælder for (lige nu) 19 lovgivninger i retssikkerhedsbekendtgørelsen, langt de fleste for kommunerne og enkelte for Udbetaling Danmark. Folketinget har siden 1. juli 2018 stillet lovkrav om, at fristerne for afgørelser hjemvist efter klagesagsbehandling i Ankestyrelsen, er den samme som for nye ansøgninger. Rådgivning og vejledning - Social-, Bolig- og Ældreministeriet (sm.dk) DUKHs praksisnyt om rådgivning og vejledning samt om vejledningsforpligtelsen: Praksisnyt 66 - Rådgivning og vejledning Praksisnyt 21 - Vejledningsforpligtelsen Folketingets Ombudsmands udtalelse FOU nr 2006.653: Kommunes pligt til efter retssikkerhedslovens § 5 at træffe afgørelse om ydelser der ikke var søgt om. Vejledningspligt. Rådighedsbeløb. Hvis der mangler sagsbehandlingstid for det DU ansøger om, skal du klage til Borgmesteren, som har det overordnede ansvar, uagtet at din kommune har uddelegeret til de ansatte i Forvaltningen at fastsætte kommunens sagsbehandlingsfrister = Kommunens Serviceniveau. Hilsen Peter ![]() Sidst redigeret af phhmw; 28-07-2024 kl. 18:23. |
![]() |
![]() |
![]() |
#2 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Mads Silberg handlekraftig konservativ politiker Solrød kommune
https://www.facebook.com/share/v/KaDRnJHzmGeG7MLZ/
KAMPEN FOR RETSIKKERHED… …er lang, sej, op ad bakke, i modvind og umenneskeligt hård. Det er den især fordi de fleste som udkæmper den med åben pande og blottede hjerter, selv er systemramt og ofre for sagsmishandling. Vi er oppe imod en modstander der har stjålet tiden, som bestemt ikke ”fægter med åben pande”, som uden blusel går i dækning bag et system af bevidst inkompetence, underfinansiering, ignorance, og som konsekvensløst tryller sine klare lovovertrædelser om til ”beklagelige fejl”. Til gengæld er vrede, fortvivlelse og indignation en uforlignelig motivation, som i nogle tilfælde kan flytte bjerge. Udfordringen er at den fungerer lidt som når man kaster en kop benzin på et bål. Til at starte med blusser en kraftig ild, men det mister hurtigt sin intensitet, og der går et stykke tid før end koppen fyldes med benzin igen. Derfor er et fællesskab som #enmillionstemmer alt afgørende for at holde intensiteten i kampen, så vi kan skiftes til at kaste vores benzin på bålet, og være forvisset om at der er andre der viderefører kampen når vi har brug for at få fornyet vores energi. Jeg har selv lige oplevet det ifm. med mit virke som kommunalbestyrelsesmedlem i Solrød Kommune. Jeg vidste, at vi ikke havde styr på vores sagsbehandlingsfrister, men jeg havde ikke energien til at tage mig ordentligt af det – og vupti bakkede Elizabeth Trøstrup Christensen og Peter Hansen k10.dk op, og leverede alt den ammunition jeg ikke selv havde overskud til at producere – Tusind tak til jer! Det er jeres ord og argumenter jeg videregiver. Resultatet kan I se i videoen fra det seneste møde i vores Byråd, den 21. juni 2023. (https://solrod.kommune-tv.dk/watch/7...chapter=101810) Der var ikke nogen af mine kolleger som havde kommentarer til mit indlæg, og jeg tror de er glade for at kunne ”parkere” opfølgningen hos mig. Det kan føles meget omstændigt for lægmand at skulle forstå hvorfor det er vigtigt for retssikkerheden, at sagsbehandlingsfrister er vedtaget for samtlige ansøgningsparagrafer. Men der er god ”mening med galskaben”. Når administrationen tvinges til at skulle definere realistiske sagsbehandlingsfrister for alle de støttemuligheder som en borger kan tænkes at skulle ansøge om, ja så påkræves det jo, at man kigger sin organisation og sine ressourcer godt og grundigt efter i sømmene, og inddrager kommunalbestyrelsen i evt. omorganiseringer eller ressourcetilførsler. Samtidig indføres et uforligneligt værktøj til at måle på kvaliteten af den sagsbehandling som borgerne er genstande for. For hvis man ikke er i stand til at overholde de sagsbehandlingsfrister, man selv har defineret, så er der noget galt, og man skal tage affære. Desværre må vi jo konstatere, at næsten ingen kommuner lever op til den lovgivning som blev indført i 2018. KL arbejder direkte imod anvendelsen af Danmarkskortet og Ankestyrelsen har spillet fallit som tilssynsmyndighed for kommunerne. Sagsbehandlingsfristerne og Danmarkskortet er ellers ret gode ledelsesværktøjer for en kommunalbestyrelse, til at holde styr på sagsbehandlingen, sikre borgerne præcis støtte og - ikke mindst - varetage deres retssikkerhed. TAK til Mads Silberg Solrød kommunalbestyrelse ![]() Hilsen Peter ![]() Bilag Solrød kommune: Solrød kommune igen, igen igen, igen trods Tilsynet har været inde over med afgørelse https://www.k10.dk/showpost.php?p=330876&postcount=574 1.134.058 klik på denne tråd Sidst redigeret af phhmw; 03-08-2024 kl. 11:16. |
![]() |
![]() |
![]() |
#3 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Statsrevisorerne anmoder Rigsrevisionen om en undersøgelse
Statsrevisorernes anmodning om undersøgelse af Ankestyrelsens tilsyn og anvendelse af Tilsynets sanktionsmuligheder(som ikke er brugt siden 2013)
https://www.ft.dk/statsrevisor/20241/notat/9/index.htm Statsrevisorerne 2024 Nr. 9 statsrevisorernes anmodning om undersøgelse af Ankestyrelsens tilsyn og anvendelse af sanktionsmuligheder Offentligt FOLKETINGET STATSREVISORERNE 12. august 2024 J.nr.:24-000557-8 Statsrevisoranmodning Anmodning om undersøgelse af Ankestyrelsens tilsyn og anvendelse af sanktionsmuligheder Ankestyrelsen fører tilsyn med, at kommuner og regioner overholder den lov givning, der særligt gælder for offentlige myndigheder. Det kan for eksempel være forvaltnings- og offentlighedsloven, kommunestyrelsesloven og de uskrevne grundsætninger om kommuners opgavevaretagelse (kommunal fuldmagtsreglerne). Det kan også være forskellig sektorlovgivning, herunder bl.a. serviceloven. I Kommunestyrelsesloven fremgår det, at Ankestyrelsen har mandat til at udtale sig om lovligheden af kommunale dispositioner eller undladelser, ligesom Ankestyrelsen har mandat til at pålægger kommunalbestyrelserne sanktioner. Baggrund Folketingets socialudvalg har henvendt sig til Statsrevisorerne med henblik på jf. § 2, stk. 7, i lov om statsrevisorerne og folketingsbeslutning om Statsrevisorernes valg og virksomhed at få bistand til fremskaffelse af revisionsmæssige oplysninger. Socialudvalget peger på, at der er flere eksempler på ulovlig administration i de danske kommuner. Socialudvalget er på den baggrund interesseret i, at det undersøges nærmere, om Ankestyrelsen sanktionerer og fører tilsyn med de kommuner, der har begået lovbrud. Socialudvalg har anmodet Statsrevisorerne om revisionsmæssig bistand til en undersøgelse af Ankestyrelsens tilsyn og anvendelse af sanktionsmuligheder. Anmodning Statsrevisorerne anmoder Rigsrevisionen om at undersøge Ankestyrelsen tilrettelæggelse og udførelse af tilsynet med kommunerne og regionerne på socialområdet, og om Ankestyrelsen udnytter de reaktionsmuligheder, som er givet i lovgivningen. Statsrevisorerne anmoder Rigsrevisionen om at undersøge: • Om Ankestyrelsen tilrettelægger og udfører et tilfredsstillende tilsyn med kommunerne og regionerne på socialområdet. • Om Ankestyrelsen udnytter de reaktionsmuligheder, som er givet i lovgivningen på socialområdet. • Hvor mange tilsynssager på socialområdet der hvert år fra 2017 til 2022 har været behandlet i tilsynet, samt en opgørelse over sagernes udfald. Der ønskes herunder en opgørelse på typer af sager samt en belysning af, hvilke typer af sager, der har givet anledning til hvilke sanktioner. Hilsen Peter ![]() Bilag https://www.k10.dk/showpost.php?p=375617&postcount=891 Folketinget, mail til Direktørerne Ankestyrelse & Tilsynet Kampen om bevidste ulovligheder, Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 fortsætter nu på det 27ende år. Det hele drejer sig om ordentlighed og retssikkerhed. https://www.k10.dk/showpost.php?p=375564&postcount=884 "Det gør vi via den såkaldte fogedfunktion ( = sanktioneret = dagbøder hvis ikke love og. Tilsynet krav ikke bliver honoreret og her kan vi oplyse at Tilsynet ikke mere har gjort brug af deres sanktioneret siden 2013 og frem til nu, i skrivende stund og ledelsen vil ikke svare på om de manglende sanktioner er, med eller uden, ledelsens kendskab). Og det gør faktisk en forskel, når tilsynet beder kommunalbestyrelsen i en kommune om at redegøre for, hvorfor kommunen ikke efterlever reglerne på et givent område. Og ikke mindst hvordan man har tænkt sig at sikre, at reglerne efterleves fremadrettet." 1.163.215 klik på denne tråd dd Sidst redigeret af phhmw; 14-08-2024 kl. 17:11. |
![]() |
![]() |
![]() |
#4 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Høje-Taastrup kommunalbestyrelse igen og igen.
Når man lader ansatte i forvaltningen svare på et Tilsynsbrev, hvor Tilsynet kræver svar fra kommunalbestyrelsen, viser det en arrogance over Tilsynet.
Man antyder at Tilsynet ikke har set på kommunens hjemmeside. Underforstået, at Høje-Taastrup har orden i sine ting og overholder Retssikkerhedslovens § 3 stk 2, hvilket beviser en manglende forståelse for sagens alvor. Derfor er følgende mail, tilsendt Høje-Taastrup kommune med cc til Tilsynet: Kære alle medlemmer af kommunalbestyrelsen i Høje-Taastrup kommune c.c. Tilsynet i Ankestyrelsen, j.nr. 23-702, att: Linda Søndergaard Christensen Handicaprådet Seniorrådet og formand Borgerrådgiver Tak for modtagelse af svarbrev til Tilsynet på deres brev nr. 2 den 12. juli 2024 om kommunalbestyrelsens sagsbehandlingsfrister, manglende overholdelse af retsikkerhedsloven § 3, stk. 2. Tilsynet har 12. juli 2024 bedt byrådet om at svare på, hvad I vil gøre, nu hvor Tilsynet igen konstaterer, at lovbestemmelsen på 27. år ikke overholdes. En forvaltningschef har svaret på tilsynsbrevet, som skal få dig op af stolen, da du som lokalpolitiker skal reagere og stoppe ulovligheder, der fortsætter i kommunen. Tilsynet: har sendt et tilsynsbrev (nr. 2), fordi kommunen ikke overholder lovbestemmelsen har selvfølgelig kontrolleret hjemmesiden samme dag, som tilsynsbrevet blev afsendt konstaterer at oversigten med sagsbehandlingsfrister fortsat er mangelfuld og ulovlig, trods opdatering 2. juli 2024 konstaterer at oversigten ikke lever op til den generelle udtalelse om sagsbehandlingsfrister 15. december 2023 fra Ankestyrelsens Tilsyn har bedt byrådet om at svare, hvorfor vi undrer os over, at en ansat i forvaltningen svarer på byrådets vegne (i andre kommuner underskriver borgmester sammen med kommunaldirektør) Vi skal henlede opmærksomheden på, at Tilsynets næste skridt kan blive at true dig personligt med tvangsbøder for at undlade at opfylde det særlige ansvar, du er pålagt af Folketinget, iht. lovskærpelsen gældende fra 1. april 2010 og senere lovskærpelser på området 3 x i 2018 med varslingsordning ved ophør, offentliggørelse af sagsbehandlingsfrister på kommunens hjemmeside, at fristerne også gælder for hjemviste sager og at kommunalbestyrelsen skal på et møde behandle Danmarkskortet fra Ankestyrelse samt i 2022 beslutte på kommunalbestyrelsesmødet om der skal udarbejdes en handleplan. Vi konstaterer fra #enmillionstemmer, at der er flere hele lovgivninger som mangler, frister som har meget brede intervaller, frister der er så lange at fx. hjemmetræning ikke lader sig gøre i praksis og ikke lever op til god forvaltningsskik, manglende frister for Tro- og loveerklæringer på hjælpemiddel og forbrugsgoder, reparationer, genansøgning af støtte til bil, reparation af særlig indretning iht. ministerbrev 8. september 2005, manglende frist for henvisning til udredning hos VISO (voksne), ungestøtte den unge voksne fortryder afslag på en indsats i alderen 18-22 år og mange flere. Det eneste vi beder om er, at Folketingets love efterleves i kommunen. Borgernes retssikkerhed skal respekteres. Borgerne har ret til og krav på at vide, hvor lang tid de skal vente på at modtage en afgørelse efter ansøgning. Med venlig hilsen På vegne #enmillionstemmer Peter Hansen k10 og Elizabeth Christensen Hilsen Peter ![]() ![]() 1.188.473 klik på denne tråd |
![]() |
![]() |
![]() |
#5 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Familier risikerer at blive ladt i stikken nu på 27 år
Familier risikerer at blive ladt i stikken, mens halvdelen af landets kommuner kæmper med at overholde tidsfrister
Halvdelen af landets familieafdelinger har svært ved at overholde vigtige tidsfrister, og det har store konsekvenser for sårbare familier, lyder det fra både eksperter og foreninger. https://www.dr.dk/nyheder/indland/fa...mmuner-kaemper Alt for mange familier venter for længe på at få den hjælp, de har krav på fra de kommunale familieafdelinger. Halvdelen af landets kommuner svarer i en rundspørge, DR har lavet, 'Ja' eller "I perioder" til, at de har svært ved at overholde sagsbehandlingsfrister i deres familieafdelinger. Kun 24 kommuner svarer 'nej' til spørgsmålet, som 82 af landets 98 kommuner har svaret på. Det er alt fra tabt arbejdsfortjeneste til handicapydelser og støtte i hjemmet, kommunerne har svært ved at nå inden for fristen. Også de såkaldte børnefaglige undersøgelser er svære for kommunerne at nå inden for den lovbestemte tidsfrist på fire måneder. Det er dybt alvorligt, fordi de børnefaglige undersøgelser bruges til at finde ud af hvilket behov et barn har, forklarer mangeårig juridisk ekspert på børneområdet Bente Adolphsen. - De fire måneder er jo et minimumskrav, fordi det er utroligt krævende for familier at blive undersøgt, og derfor bør kommunerne jo kunne nå det før fristerne, siger hun. Og når familierne går og venter, så kan få store konsekvenser, forklarer Kurt Klaudi Klausen, der er professor i offentlig organisationsteori og ledelse ved Syddansk Universitet. - Det er menneskeskæbner, og det kan forfølge børn og unge resten af livet, hvis de ikke får den rigtige og bedst mulige hjælp. Se kortet og din egen kommune. Kun en fjerdedel har ikke problemer DR har spurgt landets kommuner til deres sagsbehandlingstider. Her svarer 54 af de kommunale familieafdelinger, at de enten generelt eller i perioder har udfordringer med at overholde lovgivningsmæssige sagsbehandlingsfrister. Ud af de 82 kommuner, som har svaret, svarer 39 af dem 'ja' til, at de har udfordringer med at overholde sagsbehandlingsfrister. 15 svarer, at de i perioder er udfordret og kun 24 svarer 'nej' til at have udfordringer med at nå tidsfrister. Tal som bliver bakket op af Ankestyrelsens såkaldte Børnesagsbarometer, som også viser, at kommunerne i høj grad har svært ved at overholde tidsfrister på børnefaglige undersøgelser. Tre år om en børnefaglig undersøgelse Birgitte og Ulf Carlsen er en af de familier, som oplever, at de venter på kommunen. De er forældre til 17-årige Bertram, som lider af en sjælden kromosomfejl, der gør, at han kognitivt er på niveau med en 2-årig. Familien har derfor et stort behov for hjælp og støtte fra Ballerup Kommune, hvor de bor. En hjælp, som de ikke oplever at få. - Selvom både læger og Ankestyrelsen siger, at vi har behov for og ret til hjælp, så oplever vi alt for ofte ikke at få den. Det er utroligt hårdt, og vi har begge i perioder været sygemeldt med stress som følge af at skulle dække Bertrams behov uden tilstrækkeligt med hjælp. Forældrene søgte i 2015 Ballerup Kommune om hjælp til Bertram, men det tog ifølge forældrenes oplevelse kommunen over tre år at færdiggøre den børnefaglige undersøgelse, som skulle afdække Bertrams behov, og det er urimeligt, mener forældrene. Chef for Center for Børne- og Ungerådgivning i Ballerup, Pia Fussing Nielsen vil ikke forholde sig til den konkrete sag. Hun erkender, at kommunen i perioder har svært ved at nå tidsfrister på børnefaglige undersøgelser, men hun mener ikke, at familiens historie er et generelt billede på sagsbehandlingen i kommunen. - Vi gør generelt et godt arbejde for at afdække borgernes behov. I nogle tilfælde handler det også om, at vi i komplicerede sager skal indhente mange oplysninger, og det kan tage ekstra tid. Bombe under systemet Kurt Klaudi Klausen kalder kommunernes udfordringer med sagsbehandlingen for ’et kæmpe problem’ og ’en bombe under systemet’. - Det er et billede på, at man lover noget og gør noget andet. Man har simpelthen skabt et system, som ikke kan fungere, fordi man har skabt for store forventninger til, hvad man kan levere i det offentlige. Hos Børns Vilkår er de også bekymrede for de lange sagsbehandlingstider. Man risikerer nemlig at gøre ondt værre, forklarer direktør Rasmus Kjeldahl. - Hvis tingene tager alt for lang tid, kan det også gå ud over den faglige kvalitet, fordi der er alt for meget, der når at ændre sig, og måske er der også skift i de personer, som ser på sagerne. Og vi ved, at når man har travlt, så får man måske ikke læst det hele og får slet ikke et samlet billede af sagen, siger han. Hos Kommunernes Landsforening bekymrer det socialudvalgsformand, Ulrik Wilbek, at det kun er 24 kommuner, der svarer 'nej' til at de har udfordringer med at nå fristerne. - Det er på ingen måder godt nok. Der ligger jeg mig fladt ned, men det er også et billede på en samfundsudvikling, som vi bliver nødt til at se på i fællesskab med Christiansborg. Børnesagsbarometeret Hvert år laver Børnesagsbarometeret en undersøgelse af, om kommunerne har overholdt lovkravene i forbindelse med sager eller underretninger. Kravet for udarbejdelse af børnefaglig undersøgelse eller opdatering er overholdt således: 2020: 71 procent af sagerne 2021: 73 procent af sagerne 2022: 63 procent afsagerne 2023: 72 procent af sagerne Kravet for afslutning af børnefaglig undersøgelse inden for fristen på 4 måneder er overholdet således: 2020: 34 procent af sagerne 2021: 60 procent af sagerne 2022: 35 procent af sagerne 2023: 34 procent af sagerne Kilde: Børnesagsbarometret/Ankestyrelsen FOLKETINGET https://www.ft.dk/samling/20231/almd.../383/index.htm Spørgsmål 383 Vil ministeren kommentere artiklen ”Familier risikerer at blive ladt i stikken, mens halvdelen af landets kommuner kæmper med at overholde tidsfrister” på dr.dk den 2. april 2024, og redegøre for, hvordan hun vil komme de urimeligt lange ventetider til livs, samt forholde sig til, om det kan være dyrere for kommunerne, at borgerne ikke hjælpes tidligt nok med rette indsats? Af: Katrine Daugaard (LA) Til: social- og boligminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S) Dato: 02-04-2024 Status: Endeligt besvaret SVAR https://www.ft.dk/samling/20231/almd...08/2858436.pdf Folketingets Socialudvalg har d. 2. april 2024 stillet følgende spørgsmål nr. 383 (alm. del) til social- og boligministeren, som hermed besvares. Spørgsmålet er stillet efter ønske fra Katrine Daugaard (LA). Spørgsmål nr. 383: ”Vil ministeren kommentere artiklen ”Familier risikerer at blive ladt i stikken, mens halvdelen af landets kommuner kæmper med at overholde tidsfrister” på dr.dk den 2. april 2024, og redegøre for, hvordan hun vil komme de urimeligt lange ventetider til livs, samt forholde sig til, om det kan være dyrere for kommunerne, at borgerne ikke hjælpes tidligt nok med rette indsats?” Svar: Jeg kan indledningsvist oplyse, at det er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for de sager, der behandles i kommunen. Kommunalbestyrelsen er derfor også ansvarlig for, at kommunens forvaltning fungerer tilfredsstillende. Jeg har som minister en klar forventning om, at kommunerne selvfølgelig overholder lovgivningen. ![]() ![]() Som borger i enhver kommune skal man kunne stole på, at kommunen foretager en korrekt sagsbehandling i sager på børne- og ungeområdet. Det er helt afgørende for både børn, unge og forældres retssikkerhed og trivsel. I den omtalte artikel beskrives, hvordan nogle kommuner har udfordringer med at overholde lovfastsatte tidsfrister, bl.a. i forhold til udarbejdelse af en børnefaglig undersøgelse. Når vi i lovgivningen har fastsat en frist på fire måneder for udarbejdelse af en børnefaglig undersøgelse, er det fordi, vi gerne vil sikre, at børn og unge og deres familier, som har behov for støtte, får den hjælp de har brug for. Kommunerne skal selvfølgelig oplyse sagen tilstrækkeligt, men det mest centrale må være, at de berørte børn og familier får den hjælp, de har brug for. Derfor har vi med barnets lov fastholdt fristen på maksimalt fire måneder for udarbejdelse af en børnefaglig undersøgelse. Samtidig har vi justeret på reglerne for udredning, så kommunerne med barnets lov har større mulighed for at tilrettelægge sagsbehandlingen mere fleksibelt. Det indebærer bl.a., at kommunerne ikke skal udarbejde en børnefaglig undersøgelse i de mindre komplekse sager, hvor det er tilstrækkeligt med en mere afgrænset afdækning. Derudover er reglerne for opfølgning og udarbejdelse af planer for støtten blevet mere fleksible, så det i højere grad er baseret på en socialfaglig vurdering i den enkelte sag – med inddragelse af barnet eller den unge og forældrene. Formålet med at rydde ud i unødigt bureaukratiske proceskrav er et ønske om at sikre, at man i kommunernes sagsbehandling i højere grad dels kan prioritere ressourcerne til de mest komplekse sager, og dels kan bruge tiden på at inddrage dem, det hele handler om, nemlig børnene og de unge. Barnets lov hviler bl.a. på en logik om, at hvis sagsbehandlingskravene bliver mere fleksible, vil kommunerne kunne iværksætte indsatserne hurtigere. For det er helt centralt, at der bliver sat ind med den rigtige hjælp, og at hjælpen kommer hurtigt, så problemerne ikke vokser sig større, f.eks. mens man som familie venter på resultatet af en unødigt lang udredningsproces. Det er ikke kun dyrere for kommunerne, men også for hele vores samfund, hvis borgerne ikke i rette tid får den hjælp, de har brug for eller ret til. Barnets lov trådte i kraft 1. januar 2024, og der ligger nu en stor opgave i at sikre, at loven bliver implementeret i kommunerne, så de gode intentioner kan komme ud at leve i praksis – til gavn for både udsatte børn og familier og familier med behov for hjælp på grund af en funktionsnedsættelse. Derfor indeholder aftalen om Børnene Først en række implementeringsunderstøttende aktiviteter, bl.a. efteruddannelse af sagsbehandlere og faglige redskaber, der skal understøtte kommunernes sagsbehandling. Men jeg er klar over, at visse sager kan være meget komplekse for kommunen og kræve omfattende indhentning af oplysninger. Artiklen henviser til en konkret sag med en familie med et barn med et sjældent og komplekst handicap. Det er netop de sjældne og komplekse sager, der er en af årsagerne til, at regeringen vil indføre specialplanlægning på den højt specialiserede del af handicapområdet. En specialplan skal være med til at understøtte kvaliteten gennem samling af viden og indsatser. Dette skal give kommunerne bedre rammer for at tilbyde borgere med et handicap, der har behov for en højt specialiseret indsats, den rette indsats fra start. Med venlig hilsen Pernille Rosenkrantz-Theil Social- og boligminister phhmw Retssikkerhed har intet med økonomi at gøre. Folketinget vedtog RSL § 3 stk.2 fr 27 år siden. Folketinget har skærpet § 3 stk.2 adskillige gange. I dag 2024 er samtlige kommunalbestyrelser indklaget for Tilsynet, kommunernes venner i Ankestyrelsen. Ikke en eneste kommune overholder RSL § 3 stk.2 100% Tilsynet har ikke gjort brug af deres sanktioneret, dagbøder til kommunalbestyrelser siden 2013 Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#6 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Ankestyrelsens tilsynsudtalelser bør du kende
https://www.k10.dk/showthread.php?t=40464
Interessant læsning som borgerne bør følge med i. Eksempler efter at k10 og #enmillionstemmer har indklaget samtlige 98 kommunalbestyrelser for Tilsynet da ingen af dem overholder Retssikkerhedslovens § 3 stk 2: Lemvig Kommunes offentliggørelse af sagsbehandlingsfrister Vesthimmerlands Kommunes offentliggørelse af sagsbehandlingsfrister Langeland Kommunes offentliggørelse af sagsbehandlingsfrister Struer Kommunes offentliggørelse af sagsbehandlingsfrister Furesø Kommunes offentliggørelse af sagsbehandlingsfrister Albertslund Kommunes offentliggørelse af sagsbehandlingsfrister Halsnæs Kommunes offentliggørelse af sagsbehandlingsfrister Sønderborg Kommunes offentliggørelse af sagsbehandlingsfrister .....havde ikke offentliggjort sagsbehandlingsfrister på alle de relevante sagsområder, som følger af § 1, stk. 1, i retssikkerhedsbekendtgørelsen, fx på beskæftigelsesomr... Hilsen Peter ![]() 1.201.678 klik med stor hastighed, hvem mon ser med Ankestyrelsen, Tilsynet, Kommunenerne, KL??? |
![]() |
![]() |
![]() |
#7 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.011
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Forstår du nu hvorfor samtlige kommunalbestyrelser er meldt til Tilsynet?
For ikke at overholde Retssikkerhedsloves § 3 stk.2 sagsbehandlingstider, som Folketinget vedtog i 1998.
Hvordan kunne dette årelange, 27 år, bevidste forsøg på at omgås loven så borgerne ikke kan få deres sagsbehandlingstid, hvor de skal kende til deres dato hvor der falder en afgørelse på deres ansøgning om hjælp, kunne løses. LØSNING Ankestyrelsens Tilsyn kunne gøre brug af deres sanktionsret, dagbøder til en kommunalbestyrelse med et tidspunkt, hvor Tilsynet kræver at Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 inden for 3 måneder eksempelvis. I det sekund, ville samtlige andre 97 kommunalbestyrelser øjeblikkelig beordre til de ansatte i Forvaltningen skal overholde loven. PUNKTUM Hermed ville der ikke opstå tvivls spørgsmål og alle ville kune forstå loven. I 27 år har dette skuespil stået på, hvor borgernes retssikkerhed bliver trukket rundt i manegen til skade for retssikkerheden og den ordentlighed man skulle forvente af en RETSSTAT: En TILSYNSSKRIVELSE bør læses af borgerne og alle der følger denne tråd Ankestyrelsen Tilsynet, KL, Forvaltninger, Socialrådgivere, Kommunaldirektører, Velfærdsdirektører, Borgerrådgivere, Folketingspolitikere, Journalister og andet fodfolk Tilsynet har ikke brugt deres sanktionsret, dagbøder, siden 2013. Trods at begge direktører for Ankestyrelsen og Tilsynet i det offentlige rum, igen og igen oplyser til borgerne og politikerne, at de har et godt værktøj, sanktionsretten, til at sikre borgernes retssikkerhed. SKUESPILLET KAN BEGYNDET af Ludvig Holberg https://ast.dk/tilsynet/udtalelser/u...ag_RkFulC8.pdf Ikast-Brande kommune. Ankestyrelsens brev til Ikast-Brande Kommune Tilsynsudtalelse om Ikast-Brande Kommunes sagsbehandlingsfrister efter retssikkerhedslovens § 3, stk. 2 (kommunens sags ID ) Ankestyrelsen vender hermed tilbage i sagen om Ikast-Brande Kommunes offentliggjorte sagsbehandlingsfrister efter retssikkerhedslovens § 3, stk. 2. Resumé Ankestyrelsen vurderer, at Ikast-Brande Kommunes anvendelse af en venteliste forud for selve sagsbehandlingstiden i ansøgningssager om hjælpemidler er i strid med retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, 1. punktum . Vi beder Ikast-Brande Kommune om inden to måneder at oplyse, hvad vores udtalelse giver kommunen anledning til. Vi beklager den meget lange sagsbehandlingstid. Sagens oplysninger A skrev den 9. august 2017 til Ankestyrelsen, da A den 11. januar 2017 havde ansøgt Ikast-Brande Kommune om en ny kørestol. Ikast-Brande Kommune bekræftede modtagelsen af ansøgningen med følgende bemærkning: ”Vi har modtaget din ansøgning om en el-kørestol. Vi skriver sagen på venteliste. Kan oplyse, at vi desværre har op til 8 måneders ventetid for at påbegynde venteliste sager.” 8. november 2022 J.nr. 2017-54635 Ankestyrelsen 7998 Statsservice Tel +45 3341 1200 [email protected] [email protected] EAN-nr: 57 98 000 35 48 21 Åbningstid: man-fre kl. 9.00-15.00 På baggrund af A's efterfølgende spørgsmål til kommunen om sagen skrev Ikast-Brande Kommune den 20. januar 2017 følgende til A: ”For borgere, der får bevilget en el-kørestol, er det typisk sådan, at der går 2-4 måneder fra sagsbehandlingen går i gang, til man har en fungerende el-kørestol. Sammen med ventetiden inden sagsbehandlingen går i gang (op til 8 måneder), kan der derfor gå 10-12 måneder inden sagen er færdigbehandlet.” På kommunens hjemmeside fremgik (og fremgår stadig) blandt andet følgende sagsbehandlingstider for Sundhed og Omsorg: ”Hjælpemidler 1 uge – 6 mdr.* [...] * Sagsbehandlingstiden afhænger af arten af hjælpemiddel. (hjælpemidler/boligændrings-sager)” Ankestyrelsen bad den 12. oktober 2017 Ikast-Brande Kommune om en udtalelse vedrørende kommunens overholdelse af retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, om sagsbehandlingsfrister. Kommunen sendte den 6. november 2017 en udtalelse til Ankestyrelsen. Følgende fremgår bl.a. af udtalelsen om kommunens generelle praksis: ”Venteliste og ventetid Ovenfor fremgår det, at der er et meget stort antal sager, hvor der træffes afgørelse indenfor 2 dage. Dette skyldes, at ansøgninger, der vedrører APV hjælpemidler og/eller som er en nødvendighed i forbindelse med udskrivelse, dagligt prioriteres frem for andre ansøgninger. Når der modtages en ansøgning om et hjælpemiddel, foretages en screening således, at sagen løses hurtigst muligt, hvis der er et akut behov. Hvis det derimod vurderes, at det er sundhedsmæssigt forsvarligt, at sagsbehandlingen kan vente, bliver ansøgningen skrevet på en liste (en venteliste). 2 Sagsbehandlingen af disse ansøgninger påbegyndes i den rækkefølge, de er modtaget. Det er denne tid, der betegnes ventetid. Dog bliver ansøgninger, hvor det er sundhedsmæssigt forsvarligt at vente med sagsbehandlingen, men hvor ansøgningen har ekspeditionsmæssig karakter, ikke skrevet på ventelisten. Således undgås, at ansøgninger der eksempelvis kan løses via en telefonsamtale, kommer på venteliste. I praksis er det primært ansøgninger om følgende hjælpemidler, der kommer på venteliste: Vægtprodukter (eksempelvis vægtdyner), el-kørestole, el-køretøjer, tre-hjulede cykler, arbejdsstole og skylle-tørre toiletter. Generelt betragtes det som sundhedsmæssigt forsvarligt at vente med sagsbehandlingen, selvom det ansøgte hjælpemiddel umiddelbart må forventes at være en nødvendig forudsætning for aktiviteter så som selvstændigt at kunne handle ind, at komme på besøg og deltage i sociale aktiviteter. Der kan være undtagelser for retningslinjerne. Det kan eksempelvis dreje sig om ansøgning om el-kørestol, hvor borgeren vil være absolut ikke-mobil i eget hjem uden hjælpemidlet, og hvor der eksempelvis ikke er en ægtefælle til at kunne hjælpe borgeren med at kunne komme rundt. [...] I forhold til antallet af sager, der samlet behandles, er det et fåtal af sager, der kommer på venteliste. Aktuelt forventes det for ansøgninger, der sættes på venteliste, at der kan træffes en afgørelse efter 10 måneder. Dette oplyses i et brev til borgeren, jf. Retssikkerhedslovens beskrivelse ovenfor.” Ankestyrelsen bad den 28. marts 2019 Ikast-Brande Kommune om en uddybende udtalelse. Vi modtog udtalelsen den 10. april 2019. Følgende fremgår bl.a. af udtalelsen: ”1) Hvor mange hjælpemiddelsager sættes på venteliste? Svar: 7,55 %. Der henvises til bilag ”Ventetider på genbrugshjælpemidler” 3 2) Hvor mange hjælpemiddelsager sættes ikke på venteliste? Svar: 92,45 %. Der henvises til bilag ”Ventetider på genbrugshjælpemidler” 3) Omfatter disse sager også APV-redskaber efter arbejdsmiljølovgivningen? Svar: Ventelistesager omfatter ikke sager om APV-redskaber efter arbejdsmiljøloven. Som det tidligere er skrevet i redegørelse fra den 06.11.17 under punktet ”Venteliste og ventetid”: ”Ovenfor fremgår det, at der er et meget stort antal sager, hvor der træffes afgørelse indenfor 2 dag. Dette skyldes, at ansøgninger, der vedrører APV hjælpemidler og/eller som er en nødvendighed i forbindelse med udskrivelse, dagligt prioriteres frem for andre ansøgninger...” 4) Omfatter disse sager også plejehjælpemidler efter sundhedslovgivningen? Svar: Nej, Ikast-Brande Kommune finder det ikke sundhedsmæssigt forsvarligt at sætte sager efter sundhedslovgivningen på venteliste, jf. Redegørelse fra d. 06.11.17 under punktet ”Venteliste og ventetid”. 5) Omfatter disse sager i øvrigt andre typer hjælpemidler, som ikke behandles efter serviceloven? Svar: Ventelistesager behandles kun efter serviceloven. 6) I hvilket omfang kan ventelistesagerne defineres på forhånd, således at sagerne eventuelt vil kunne inddeles i sagsbehandlingsområder med særskilte sagsbehandlingsfrister? Svar: Ventelistesagerne tages kronologisk, jf. Redegørelse fra d. 06.11.17 under punktet ”Venteliste og ventetid”: ”... Hvis det derimod vurderes, at det er sundhedsmæssigt forsvarligt, at sagsbehandlingen kan vente, bliver ansøgningen skrevet på en liste (en venteliste). Sagsbehandlingen af disse ansøgninger påbegyndes i den rækkefølge, de er modtaget...” 7) Hvad er status på overholdelsesprocenten på hjælpemiddelsagerne efter servicelovens § 112, og hvordan er denne procent beregnet? Svar: Overholdelsesprocenten er på 97,15 %. I bilaget ”Ventetider på genbrugshjælpemidler” kan man se, at det er 2,85 %, som er sager, som ikke er blevet færdigbehandlet indenfor 6 mdr.” Reglerne Kommunen skal på de enkelte sagsområder inden for det sociale område fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet. Fristerne skal offentliggøres. Vi henviser til retssikkerhedslovens § 3, stk. 2: ”§ 3. [...] Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal på de enkelte sagsområder fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet. Fristerne skal offentliggøres. Hvis fristen ikke kan overholdes i en konkret sag, skal ansøgeren skriftligt have besked om, hvornår ansøgeren kan forvente en afgørelse.” Vi henviser også til de specielle bemærkninger til kap. 2 i lovforslag nr. L 228 af 16. april 1997, hvoraf følgende blandt andet fremgår: ”Det er vigtigt, at borgerne får at vide, hvilket serviceniveau de kan forvente med hensyn til sagsbehandlingstid. Det foreslås derfor, at kommunen og amtskommunen skal fastsætte en frist for, hvor længe der må gå, før en borger får et svar på sin ansøgning. Reglen går således ud på, at hver enkelt kommunalbestyrelse eller amtsråd skal beslutte, hvordan kommunens service skal være på de enkelte områder. Der skal i kommunen og amtskommunen inden for de enkelte sagstyper, være fastsat generelle frister, som offentliggøres og lægges frem på biblioteker m.v. Det er hensigten med bestemmelsen, at borgeren hurtigst muligt skal have besked enten om den forventede sagsbehandlingstid eller selve afgørelsen. Fristen har den virkning, at hvis kommunens eller amtskommunens administration ikke kan træffe en afgørelse inden for fristen, skal administrationen skriftligt give borgeren et svar på, hvor lang tid borgeren kan forvente, at der antagelig vil gå, før der er en afgørelse.” Vi henviser endvidere til punkt 36, 39 og 41 i vejledning om retssikkerhed og administration på det sociale område: 5 ”36. § 3, stk. 2, handler om de tilfælde, hvor en borger har søgt om hjælp, og hvor borgeren derfor har interesse i at få oplyst, hvor lang tid der vil gå, før der foreligger en afgørelse. [...]” ”39. Det fremgår af § 3, stk. 2, at fristen regnes fra det tidspunkt, hvor myndigheden har modtaget en ansøgning, og omfatter tiden, indtil afgørelsen er truffet.” ”41. [...] Det fremgår af lovforarbejderne til bestemmelsen (jf. lovforslag L 117 2008/1), at den enkelte kommunalbestyrelse skal fastsætte frister for alle relevante sociale sagsområder, ikke kun for nogle af sagsområderne. Det gælder dog ikke, hvis der i lovgivningen er fastsat en særskilt frist på det pågældende område. I så fald gælder denne frist. En kommunalbestyrelse kan fastsætte en eller flere frister for det enkelte sagsområde og er ikke forpligtet til kun at fastsætte én frist for det enkelte sagsområde. Fristerne skal knyttes til et enkelt sagsområde. Der kan ikke under ét fastsættes én frist for samtlige sociale sagsområder. Der er imidlertid intet til hinder for, at en kommunalbestyrelse kan fastsætte samme sagsbehandlingstid for flere forskellige sagsområder. Det overlades til de enkelte kommunalbestyrelser at inddele afgørelsessager på det sociale område i hensigtsmæssige sagsbehandlingsområder. [...]” Sådan vurderer vi sagen Ankestyrelsen lægger til grund, at Ikast-Brande Kommunes offentliggjorte sagsbehandlingsfrist for ansøgningssager ikke beregnes fra ansøgningstidspunktet. Det fremgår således af oplysningerne i sagen, at Ikast-Brande Kommune skrev til A, at A's ansøgning blev sat på en venteliste med op til 8 måneders ventetid. Kommunen skrev også, at der derfor kunne gå 10-12 måneder, inden A's ansøgning om en el-kørestol var færdigbehandlet. Ankestyrelsen vurderer, at Ikast-Brande Kommune handler i strid med retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, ved at fastsætte sagsbehandlingsfrister, som ikke beregnes fra ansøgningstidspunktet. Ankestyrelsen lægger ved denne vurdering vægt på, at det fremgår af forarbejderne til bestemmelsen, at kommunen skal fastsætte en frist for, 6 hvor længe der må gå, før en borger får et svar på sin ansøgning. Det er på denne baggrund Ankestyrelsens opfattelse, at sagsbehandlingsfristerne skal beregnes således, at fristen løber fra ansøgningstidspunktet, og indtil kommunen har truffet afgørelse. Det kan efter vores opfattelse ikke føre til en anden vurdering, at kommunen ved modtagelsen af ansøgningerne visiterer sagerne ud fra, om der vurderes at være et akut behov, eller om det er sundhedsmæssigt forsvarligt at vente med sagsbehandlingen. Det kan heller ikke føre til en anden vurdering, at kommunen skriftligt giver ansøgeren besked, hvis sagen efter visiteringen sættes på venteliste. Vi beder om kommunalbestyrelsens bemærkninger til vores udtalelse Ankestyrelsen beder kommunalbestyrelsen i Ikast-Brande Kommune om inden to måneder at oplyse, hvad vores udtalelse giver kommunen anledning til. Vi offentliggør denne udtalelse på www.ast.dk i anonymiseret form. Ankestyrelsens kompetence som tilsynsmyndighed Ankestyrelsen fører tilsyn med, at kommunerne overholder den lovgivning, der særligt gælder for offentlige myndigheder. Det står i § 48, stk. 1, i kommunestyrelsesloven. Ankestyrelsen kan udtale sig om lovligheden af kommunale dispositioner eller undladelser. Det står i § 50 i kommunestyrelsesloven. Venlig hilsen Linda Søndergaard Christensen Kopi er sendt til A 7 Vi har anvendt Lovbekendtgørelse om kommunernes styrelse (kommunestyrelsesloven) nr. 47 af 15. januar 2019 Lov om retssikkerhed og administration på det sociale område (retssikkerhedsloven), lovbekendtgørelse nr. 1064 af 21. august 2018 med senere ændringer Lovbekendtgørelse af lov om social service (serviceloven), nr. 170 af 24. januar 2022 Lovbekendtgørelse af sundhedsloven (sundhedsloven), nr. 210 af 27. januar 2022 Lovbekendtgørelse af lov om arbejdsmiljø (arbejdsmiljøloven), nr. 2062 af 16. november 2021 SLUT phhmw Her hvad de ansatte i kommunerne og Tilsynet bruger der tid på. Breve frem og tilbage. Hvad mener i kære kommune.? Frem og tilbage om en lov Folketinget vedtog til borgerne i 1998 og skærpede loven adskillige gange siden. Alligevel skal vi stort set gennem det samme skuespil igennem, gang på gang, for at få lavet og offentliggjort nogle forholds fri simple sagsbehandlingstider, hvor borgerne kan se hvilket serviceniveau kommunalbestyrelsen tilbyder deres borger. Som Folketinget kræver. Hilsen Peter ![]() 1.202.729 klik Sidst redigeret af phhmw; 27-08-2024 kl. 19:51. |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|
![]() |
||||
Emner | Emnet er startet af | Forum | Svar | Sidste indlæg |
Fejl i statusrapport | Daffodill | Hjælpemidler til handicappede | 4 | 08-10-2010 00:08 |
statusrapport/ journalnotater | mor2 | Spørgsmål ang fleksjob | 2 | 01-03-2010 00:52 |
svarfrister | CHNEVIDE | Alt det andet | 3 | 25-08-2009 16:54 |
Statusrapport egen læge! | iben | Spørgsmål ang fleksjob | 1 | 17-11-2008 11:54 |
Vedr.Statusrapport fra kommunen | mus0025 | Din historie | 5 | 16-10-2008 18:17 |