![]() |
|
Hjælpemidler til handicappede Kender du til det at søge hjælpemiddler ? |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#21 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.960
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Ankestyrelsen til kommune: brug nu det cirkulære!
https://muskelsvindfonden.dk/artikle...et-cirkulaere/
Når der opstår tvivl om, hvorvidt noget er et hjælpemiddel eller et behandlingsredskab og dermed også, om det er kommunen eller regionen, der skal betale, så er det kommunens pligt at forholde sig til det såkaldte afgrænsningscirkulære. Det fastslår Ankestyrelsen i en konkret afgørelse om et ståstativ til et barn med muskelsvind. Muskelsvindfonden har bistået i klagesagen, hvor pigens forældre søgte kommunen om hjælp til at vedligeholde pigens ståfunktion. For barnet drejede det sig blandt andet om, at hendes rækkevidde er større, når hun står op, at hun har bedre mulighed for bevægelighed, og at hun kan deltage i flere aktiviteter, hvis hun står i ståstativet. Både kommune og sygehus gav afslag Kommunen meddelte afslag efter Servicelovens §112 om hjælpemidler og henviste til, at ståstativet kunne søges som behandlings-/træningsredskab hos regionen, altså via sygehuset. Overlægen på sygehuset, hvor pigen er tilknyttet, erklærede sig dog uenig med kommunen i vurderingen af, at ståstativet skulle være et behandlingsredskab, og således startede balladen. Når noget ikke er enten/eller, men både/og Udfordringen opstår, fordi et ståstativ for så vidt kan være både et behandlingsredskab og et hjælpemiddel. Og ofte opfylder det begge funktioner. Og da tidens trend i velfærdssystemet tilsyneladende er noget hen i retningen af ”lad os se, hvordan vi bedst kan undgå at hjælpe, så vi sparer penge”, frem for ”lad os se, hvordan vi bedst afhjælper behovet”, så opstår der naturligt kø ved håndvasken, når kommune og region ihærdigt forsøger at tørre udgiften af på hinanden. Det kan undre, at man ikke bare i sådanne tilfælde simpelthen deler udgiften, men nuvel, systemets veje er uransagelige. Tvivlen må aldrig komme borgeren til skade Heldigvis har lovgivningen taget højde for, at afgrænsningsproblemer kan opstå i det såkaldte Afgrænsningscirkulære. Heraf fremgår blandt andet, at et ”givet apparatur eller redskab både kan være et behandlingsredskab og et hjælpemiddel”. Og det mest væsentlige: ”I tilfælde hvor der opstår tvivl om, hvilken myndighed der er ansvarlig for betaling af et nødvendigt behandlingsredskab eller hjælpemiddel, som skal betales af regionen eller kommunen, er det vigtigt, at tvivlen ikke kommer borgeren til skade. Den myndighed, der har tættest kontakt med borgeren, skal i givet fald umiddelbart levere det nødvendige behandlingsredskab eller hjælpemiddel til borgeren, hvorefter betalingsspørgsmålet må afklares efterfølgende mellem de involverede parter”. Det står altså lysende klart, at hvis kommunen siger nej til at udlevere med henvisning til, at det er regionen, der skal betale, så skal kommunen udlevere alligevel. Og så må kommunen selv rode med at hente eventuelle penge hjem fra regionen. Det bør i øvrigt ikke komme bag på kommunerne. Dels fremgår det tydeligt af en principafgørelse fra 2015, at et ståstativ kan være et hjælpemiddel, i øvrigt komisk nok en afgørelse, som kommunen i denne sag selv henviser til. Dels har Muskelsvindfonden skrevet adskillige gange om principperne i cirkulæret lige siden. Læs f.eks. denne artikel. https://muskelsvindfonden.dk/artikle...aelpemiddel-2/ Vi har også, siden Nick Hækkerup var Sundhedsminister, forsøgt at gøre politikerne opmærksomme på cirkulærets begrænsede virkning i kommunerne. En mulig løsning ligger på ministeriets bord I juni 2017 beskrev et udvalg bestående af KL, Danske Regioner og staten problemet OG en mulig løsning, som Muskelsvindfonden bakker op om. I den efterfølgende rapport foreslås det blandt andet, at afgrænsningscirkulæret erstattes af en ny vejledning, https://www.regeringen.dk/media/3589...-juni-2017.pdf der beskriver kommuner og regioners forpligtelser i forhold til at levere behandlingsredskaber og hjælpemidler efter sundhedsloven samt håndteringen af snitflader til andre områder, herunder hjælpemidler efter serviceloven. Så en mulig løsning ligger allerede på ministeriets skrivebord. Mens vi venter, må vi tage kampen fra sag til sag, men det betyder, at mennesker med muskelsvind i flere tilfælde kommer til at vente uhensigtsmæssigt længe med funktionsevnetab til følge, mens bureaukratiets tandhjul roterer med tænderskærende langsommelighed. Ros til Ankestyrelsen: klar melding i denne sag Det er ingen hemmelighed, at vi i Muskelsvindfonden har set flere sager, hvor kommune og region eksempelvis giver sig til at skændes om, hvilken ”myndighed der har tættest kontakt med borgeren”. I flere tilfælde har vi også haft svingende held med at få Ankestyrelsen til at inddrage principperne fra Afgrænsningscirkulæret. Men roses skal den, der roses bør, og i denne sag er Ankestyrelsen helt klar i spyttet. Kommunen forsøgte i klageforløbet at snige sig uden om ved at påpege for Ankestyrelsen, at regionen ikke havde truffet en afgørelse med klagevejledning. Det er velsagtens den med at påpege splinten i andres øjne, men overse bjælken i sit eget. Hertil svarer Ankestyrelsen: ”Vi bemærker, at vi ikke har kompetence til at forholde os til regionens manglende bevilling af hjælp. Vi henviser derimod kommunen til at træffe afgørelser i henhold til afgrænsningscirkulæret på hjælpemiddelområdet. Desuden gør vi kommunen opmærksom på retssikkerhedslovens §5, hvoraf fremgår, at kommunen har ansvaret for at hjælpe borgeren, når en borger henvender sig. Kommunen bør forholde sig til, om der er mulighed for hjælp i den sociale lovgivning, herunder forholde sig til, om der er brug for rådgivning og vejledning. Ifølge bestemmelsen skal kommunen desuden være opmærksom på, om der kan søges om hjælp hos en anden myndighed eller efter anden lovgivning”. Det bør ikke være borgerens problem Se, det er da til at forstå. For det første skal kommunen anvende princippet i afgrænsningscirkulæret og udlevere ståstativet, uanset om der er tale om et hjælpemiddel eller ej. For det andet skal kommunen overholde retssikkerhedslovens §5, som pålægger kommunen at ”behandle ansøgninger og spørgsmål om hjælp i forhold til alle de muligheder, der findes for at give hjælp efter den sociale lovgivning, herunder rådgivning og vejledning”, samt være opmærksom på, om der kan søges om hjælp andre steder. Det er således aldrig nogensinde borgerens problem at finde den rette paragraf, det rette regelsæt, eller den rette instans, når der er et behov. Det er kommunens ansvar. Hvis blot landets kommuner startede med at efterleve den ene paragraf i retssikkerhedsloven, ville formentlig halvdelen af alle klagesager slutte, inden de begyndte. DUKH https://www.dukh.dk/Guides-og-Praksi...-forbrugsgoder Lovguide - Hjælpemidler og forbrugsgoder 01-01-2020 Denne lovguide giver dig et overblik over målgruppe, rammer og regler i forhold til hjælpemidler og forbrugsgoder. Værd at vide om: Hjælpemidler og forbrugsgoder Servicelovens §112: Hjælpemidler - de vigtigste regler Personkreds/betingelser Du kan få hjælpemidler, hvis du har et varigt fysisk eller psykisk handicap, som hjælpemidlerne kan afhjælpe, eller hvis hjælpemidlerne kan gøre din hverdag eller dit arbejdsliv væsentligt lettere. Der ydes kun hjælp til det bedst egnede og billigste hjælpemiddel. Frit valg af leverandør Du kan som udgangspunkt selv vælge, hvilken leverandør du vil have hjælpemiddel fra. Støtten ydes efter regning fra den leverandør, du vælger. Du kan højst få det beløb, der svarer til prisen på det hjælpemiddel, som kommunen vurderer er det billigst og bedst egnede. Desuden er det en betingelse, at det af dig valgte hjælpemiddel kan godkendes af kommunen. Det frie valg af leverandør gælder ikke, hvis kommunen kan stille et hjælpemiddel til rådighed, der er fuldstændig identisk med det ønskede hjælpemiddel. Leverandøraftaler Kommunen har desuden ret til at indgå aftaler med bestemte leverandører. Hvis du ønsker et hjælpemiddel fra en anden end kommunens leverandør, har du ret til det - såfremt de to hjælpemidler ikke er fuldstændigt identiske. Når du vælger egen leverandør, kan du kun få refunderet det beløb, som kommunen kunne have fået hjælpemidlet til hos deres leverandør. Driftsudgifter/vedligeholdelse/reparation Du kan få betalt det fulde beløb til reparation og udskiftning af dit hjælpemiddel efter behov, men ikke udgifter forbundet med drift/vedligeholdelse. Hvis du har benyttet dig af retten til frit valg af hjælpemiddel, og det medfører ekstraordinært hyppige eller dyre reparationer/ udskiftninger, skal du selv betale udgifterne hertil. Anvendelse af overskud Hvis du selv har lagt penge til og købt et dyrere hjælpemiddel, kan du i nogle tilfælde få den del, der svarer til din egenbetaling, tilbage ved tilbagelevering af hjælpemidlet. Dog bliver der fratrukket et beløb for den værdiforringelse, der følger af brugen af hjælpemidlet. Sektoransvar Du skal være opmærksom på, at hjælpemidler til f.eks. behandling, i forbindelse med uddannelse eller arbejde bevilges efter anden lovgivning og af andre afdelinger end socialforvaltningen. Hjælpemidler til behandling bevilges via sygehuset, hjælpemidler til brug under uddannelse bevilges via uddannelsesinstutionen og hjælpemidler til arbejde bevilges via jobcentret. Tro og love-erklæringer https://www.dukh.dk/Guides-og-Praksi...love-erklæring Ved udskiftning af hjælpemiddel skal kommunen anvende en tro og love-erklæring, hvis forholdene i al væsentlighed er uændrede siden sidste ansøgning. Det betyder, at kommunen ikke må indhente nye oplysninger. Der kan også anvende tro og love-erklæring i sager om reparation af hjælpemidler. Ferie Du kan tage dine hjælpemidler med til udlandet ved kortvarige ophold (uanset formål) i op til en måned. Herudover kan du søge kommunen om at tage dem med ved længere ophold. Servicelovens §113: Forbrugsgoder - de vigtigste regler Definition Forbrugsgoder er produkter, som er fremstillet og forhandles bredt til sædvanligt forbrug overfor den almindelige befolkning. Udover hjælpemidlerne er der også situationer, hvor et almindeligt forbrugsgode kan afhjælpe følgerne af et handicap eller gøre hverdagen lettere. I de tilfælde kan der søges om støtte efter servicelovens § 113. Du kan ikke få hjælp til forbrugsgoder, som indgår i sædvanligt indbo. Almindelige stole, borde, senge, telefoner, TV-apparater er eksempler på forbrugsgoder, som anses for at indgå i sædvanligt indbo. Anskaffelse, drift, udskiftning og reparation Du kan kun få hjælp til forbrugsgoder, hvis udgiften overstiger 500 kr. Hvis der er behov for flere forbrugsgoder samtidigt, så er det den samlede udgift, der gælder i forhold til grænsen på 500 kroner. Det er vigtigt at være opmærksom på, at reglerne om forbrugsgoder adskiller sig væsentligt fra reglerne om hjælpemidler. Det er ikke alle tilfælde, hvor kommunen betaler den fulde anskaffelsesudgift eller dækker hele udgiften til reparation. I hovedtræk er der fire forskellige situationer, når det gælder anskaffelse og reparation af forbrugsgoder. Det er afgørende, om dit forbrugsgode er almindeligt, har været dyrere end almindeligt, er monteret med en særlig indretning eller udelukkende fungerer som et hjælpemiddel for at kompensere for dit handicap. På skemaet herunder kan du få en oversigt over de regler, der gælder for de forskellige situationer, når det gælder anskaffelse, reparation og udskiftning. Læs videre phhmw Der tales om "Tro og Love Erklæring" Der tales om sagsbehandlingstider, hvor der falder en kommunal afgørelse iht Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 Hertil har jeg følgende kommentarer: Kommunerne gør det vanskeligere ved at kræve 2 - 3 skriftlige tilbud fra leverandørerne, hvor det i følge loven ikke er nødvendigt. Tiden går TIK TAK Kommunerne er begyndt at udsætte en afgørelse både 2 og 3 gange. Tiden går TIK TAK Vi afventer svar fra DUKH på følgende spørgsmål: Kære DUKH Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 Sagsbehandleren kan undtagelsesvis udskyde en kommunes politisk vedtagne sagsbehandlingsfrist, imod borgeren skriftligt modtager en ny frist, hvor der skal falde en afgørelse. Hvis der skulle mangle væsentlige oplysninger til sagens afgørelse. Dette skal ske inden for tidsrammen af den oprindelige politisk vedtagne frist. Tiden viser desværre at kommunerne er begyndt at udskyde afgørelsen både 2den og 3die gang. SPØRGSMÅL: Hvor mange gange kan en kommune tillade sig at udskyde en afgørelse iht lovgivningen på nævnte måde? Med venlig hilsen Hilsen Peter ![]() Bilag. Ministeriet 2005 Departementet, Holmens Kanal 22, 1060 København K Tlf. 3392 9300, Fax. 3393 2518, E-mail [email protected] KPU/ J.nr. 222-1559 Samtlige amtskommuner, Københavns, Frederiksberg Kommune og Bornholms Regionskommune 8. september 2005 Fastsættelse af tidsfrist for ansøgninger om reparation af særlige indretninger. Ministeriet skal hermed takke for modtagelse af bidrag til besvarelse af spørgsmål fra Folketinget om fastsættelse af tidsfrist for ansøgninger om reparation af særlige indretninger. Ministerens svar til Folketinget vedlægges. Ministeriet har noteret sig, at der ikke i alle tilfælde er fastsat en tidsfrist, der omhandler afgørelse i sådanne sager. I den forbindelse skal ministeriet understrege, at de enkelte afgørelser, en kommune eller en amtskommune træffer, skal være omfattet af en tidsfrist jf. retssikkerhedslovens § 3, stk. 2. Dette gælder, selv om afgørelser i den enkelte type af sager i praksis typisk træffes efter selv meget kort sagsbehandlingstid. § 3. Kommunen og amtskommunen skal behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt med henblik på at afgøre, om der er ret til hjælp og i så fald hvilken. Stk. 2. Kommunen eller amtskommunen fastsætter en frist for, hvor lang tid der må gå, inden der skal være truffet en afgørelse. Hvis denne frist ikke kan overholdes, skal ansøgeren skriftligt have besked om, hvornår ansøgeren kan forvente en afgørelse. I den forbindelse skal ministeriet henstille, at de myndigheder, der således ikke lever op til kravet i retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, om fastsættelse af en frist for, hvor lang tid der må gå, inden der skal være truffet afgørelse i sager vedrørende reparation af særlige indretninger i handicapbiler, til snarest at bringe forholdet i overensstemmelse med lovgivningen." |
![]() |
![]() |
![]() |
#22 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.960
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Boostet pga profilen gaurij som forsøger at ødelægge. Tryk ikke på profilens tråde.
Jeg har skrevet til Web for at gøre opmærksom på problemet Hilsen Peter |
![]() |
![]() |
![]() |
#23 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.960
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Et råd om "Tro og love erklæring"
Kære du.
Du oplyser i anden tråd: “"Det er 3 bil jeg søger, og har ikke oplevet det ,de andre gange.”” Læs om nye regler om “Tro og Love Erklæring” her.: https://www.k10.dk/showpost.php?p=364803&postcount=431 “"Tro og love-erklæringer skal anvendes Efter hjælpemiddelbekendtgørelsens § 4, stk. 1 gælder det ved udskiftning af hjælpemidler fra 1.1.2018, at ”hvis ansøgeren fortsat har behov for det pågældende hjæl- pemiddel, og ansøgerens funktionsnedsættelse i alt væ- sentlighed er uændret siden kommunalbestyrelsens seneste afgørelse, og ansøgeren afgiver en erklæring herom på tro og love, skal kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om ud- skiftning af bevilgede hjælpemidler uden at indhente yder- ligere oplysninger.” Det er således gjort obligatorisk for kommunerne at an- vende en tro og love-erklæring ved udskiftning af hjælpe- midler, når ansøgerens funktionsnedsættelse i alt væsent- lighed er uændret, og borgeren afgiver tro og love-erklæ- ring. Kommunen må ikke i sådanne tilfælde begynde at ind- hente yderligere oplysninger i sagen.”” https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2017/1247 MIT RÅD: Du tilsender din nævenyttige sagsbehandler ovenstående samt til Ankestyrelsen hvis de har modtaget din anke fra kommunen. Ved Ankestyrelsen søger du også aktindsigt for at kontrollerede hvad kommunen (sagsbehandleren) har tilsendt Ankestyrelsen. Ingen andre foretager denne kontrol I samme anledning, hvis ikke du har, søger du også en motorvarmer grundet din diagnose, hvor din nye invalidebil skal fremtidssikres mindst 8 år frem. Med venlig hilsen ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#24 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.960
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
En skriftlig ansøgning om hjælp
Ansøgning om ……………
Til rette vedkommende, vedrørende borger ……………… CPR: …………………………. Vi ansøger hermed om ……………………. Såfremt denne henvendelse er uden for jeres myndighedsområde som forvaltning, vil I naturligvis skulle videresende henvendelsen til den rette myndighed, jf. Forvaltningslovens § 7 stk. 2. Vi skal venligst gøre opmærksom på at vi har en berettiget forventning om at modtage et skriftligt svar på vores ansøgning, med tilhørende klagevejledning og afgørelsesgrundlag, ligesom at vi har en berettiget forventning om at vi på et oplyst grundlag bliver tilbudt at blive skriftligt partshørt, såfremt I påtænker et afslag på denne ansøgning eller påtænker anden afgørelse der ikke er til gunst for vores sag. Vi er opmærksomme på de fastsatte sagsbehandlingstider inde på jeres hjemmeside, og har derved også en berettiget forventning om senest at få skriftligt svar tilbage på vores ansøgning inden for den gældende frist. Vi henviser desuden til hurtighedsprincippet, der følger af retssikkerhedsloven. Det indebærer at I naturligvis har en pligt til at behandle vores ansøgning så hurtigt som muligt. Vi har også en berettiget forventning om at I følger helhedsprincippet, der følger af retssikkerhedsloven, og at I derfor behandler ansøgningen efter de alle muligheder der findes I den sociale lovgivning. Vi har en berettiget forventning om ligeledes at blive involveret I sagen, som følge af dialogprincippet i retssikkerhedsloven, herunder at blive orienteret om eventuelle løbende ændringer der måtte have betydning for sagens udfald, eller for indholdet I det der måtte blive bevilliget. Såfremt I ikke kan nå at overholde sagsbehandlingsfristen for vores ansøgning, har vi en berettiget forventning om at I skriftligt meddeler os om forsinkelsen, årsagen til hvorfor, samt hvornår vi kan forvente at få svar. I tilfælde af at det vi ansøger om måtte falde uden for de politisk bestemte serviceniveauer, henviser vi til Ankestyrelsens principafgørelse 20-15, der pointerer at kommunen altid skal foretage en konkret og indiviudel vurdering af den enkelte borgers behov for hjælp, og at et eventuelt serviceniveau derfor skal fraviges, hvis borgerens behov efter en konkret og individuel vurdering nødvendiggør det. I bedes kvittere for modtagelsen af denne ansøgning. Alle henvendelser vedrørende sagen bedes foregå skriftligt. Tak for jeres tid. Med ønsket om et konstruktivt, sagligt og gensidigt samarbejde om sagens forløb, ønskes I en god dag. Venlig hilsen ……………………………. Telefon: E-mail: Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|