![]() |
|
Spørgsmål ang Sygedagpenge/Kontanthjælp Her kan du stille spørgsmål hvis du har spørgsmål ang sygedagpenge/kontanthjælp dog ikke politisk indhold som skal lægges under kategorien Samfund og Politik |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#11 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.938
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Sygedagpengestop. Regnekaos i kommune og Ankestyrelse
BØR LÆSES.
https://www.fagbladetfoa.dk/Artikler...brev&utm_term= Regnekaos i kommune og Ankestyrelse: FOA sikrede Heidi penge i stedet for regning 30. september 2022 Social- og sundhedsassistenten Heidi Hviid Nørgaard fik frataget sine sygedagpenge på et forkert grundlag. Men da hun fik medhold i sin sag og skulle have penge tilbage, fik både kommunen og Ankestyrelsen reglerne galt i halsen, så Heidi pludselig stod med en regning. Det på trods af, at loven – på foranledning af FOA – blev ændret i 2019. Livet stod sjældent stille for 48-årige Heidi Hviid Nørgaard for få år tilbage. Tre døtre, et stort hus, fuldtidsjob – og lidt til. Hun var med egne ord en ’bestemt dame, der altid har arbejdet en vis legemsdel ud af bukserne’ på sit job som social- og sundhedsassistent. Hun har været ansvarshavende på et plejecenter i Aarhus, medicinansvarlig på et bosted for handicappede, og så har hun taget en overbygning i ledelse. Travl og med gang i karrieren. Lige indtil 6. september i 2019, hvor et voldsomt biluheld satte det hele på pause. Uheldet kostede hende to diskusprolapser i nakken, en i ryggen og en 8 millimeter forskudt lændehvirvel. ”Jeg mistede mit job, min identitet og gik ned med flaget. Og oveni det blev jeg skilt,” fortæller Heidi. En sejr endte i en regning Omkring et år efter ulykken besluttede Randers Kommune at stoppe for Heidis sygedagpenge. Hun skulle i jobafklaringsforløb, lød det, og derfor skulle hun flyttes til den noget mindre ydelse, ressourceforløbsydelse. Ressourceforløbsydelsen er på 15.570 kr. per måned, hvor sygedagpengesatsen er cirka 19.000 kroner om måneden. ”De mente, at jeg skulle jobafklares, men jeg var slet ikke udredt og gik stadig til genoptræning og stod foran en stor rygoperation,” siger Heidi, som klagede over afgørelsen og kontaktede FOA Randers, som overtog sagen. Og rigtigt nok. Heidi havde ret til sine sygedagpenge, og det havde hun haft hele tiden, fastslog Ankestyrelsen. Hun havde derfor krav på at få en efterbetaling af den højere ydelse for den tid, hun havde været på ressourceforløbsydelse. Kommunen foretog derfor en udregning. Først udbetalte de sygedagpengebeløbet, de skyldte Heidi, i nettokroner – altså fratrukket skat. Derefter krævede de ressourceforløbsydelsen tilbagebetalt i bruttokroner – altså før skat. Så pludselig stod Heidi med en regning på 70.200 kroner, selvom hun havde haft krav på en højere ydelse. Piece of cake – eller hvad? Men den efterreguleringspraksis er forkert. Det vidste Heidis sagsbehandler i FOA Randers, Diana Dittmer, godt. For hun havde nemlig et par år forinden haft en lignende sag i Norddjurs Kommune. Dengang fik Diana med hjælp fra chefkonsulent i FOA Nanna Mørch råbt den daværende borgmester og beskæftigelsesminister op. Ministeren kunne godt se urimeligheden i at stå med en regning, når man egentlig havde vundet en sag. Derfor blev loven ændret, og det blev koordineret med skatteministeriet. Lovændringen betyder, at man nu skal regne bruttobeløb mod bruttobeløb i den her slags sager. ”Derfor tænkte jeg, at Heidis sag ville være piece of cake,” fortæller Diana Dittmer. Men det skulle vise sig ikke at være tilfældet. Diana ankede kommunens afgørelse. Men selvom lovændringen, som FOA havde været med til at få sat gang i, trådte i kraft i 2019, stadfæstede Ankestyrelsen Randers Kommunes forkerte regnemetode. Derfor bad Diana Dittmer både mundtligt og skriftligt Ankestyrelsen om at genbehandle sagen uden held. Sammen med chefkonsulent i FOA, Nanna Mørch, kontaktede Diana Dittmer derfor Ombudsmanden og beskæftigelsesministeren for at råbe op om Ankestyrelsens forkerte praksis. Ministeren kontaktede STAR, Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, som satte Ankestyrelsen på plads. Det fik styrelsen til at vende på en tallerken. Heidi skulle ikke straffes økonomisk for at vinde sin sag. Hun skulle – som loven foreskriver – modregnes brutto mod brutto og derfor have penge tilbage, lød det nu fra Ankestyrelsen. Randers Kommune skulle derfor udbetale et beløb for de manglende sygedagpenge og ikke opkræve 70.200 kroner. Den afgørelse faldt den 1. marts 2022. ”Systemtekniske udfordringer” Men den 9. september – over et halvt år efter afgørelsen – havde Heidi stadig ikke modtaget sine penge trods fire rykkere fra FOA. Formand for FOA Randers Lene Hartmann Hansen og Diana Dittmer henvendte sig derfor til arbejdsmarkedsdirektør i Randers Kommune, Helene Bækmark. Hvis ikke kommunen inden mandag den 26. september havde udbetalt Heidis penge, ville FOA bede Ankestyrelsen om at lade tilsynet gå ind i sagen. Tilsynet kan i sidste instans udskrive dagbøder til byrådsmedlemmer i Randers, indtil pengene bliver udbetalt. Og så skete der noget. Den 16. september stod så 13.200 kroner på Heidis konto i stedet for en regning på 70.200 kr. Randers Kommune undskyldte den lange sagsbehandlingstid med ’systemtekniske udfordringer’. Ifølge Anita Henneberg Laursen, som er afdelingsleder af ydelseskontoret i Randers Kommune, har kommunen haft problemer med sit udbetalingssystem siden september 2020. Helt frem til 2022 er der løbende kommet opdateringer, og den sidste rettelse kom den 8. september i år, hvor det blev muligt at behandle afskrivninger på krav. Før det har det ikke været muligt for kommunen at udbetale penge i sager med efterreguleringer af ydelser, lyder det fra afdelingslederen. ”Jeg kan ikke gå ind i den konkrete sag, men overordnet set er jeg ærgerlig over forløbet. Vi tilstræber altid en høj grad af kommunikation med vores borgere, så de føler sig inddragede og orienterede i processen. Men så må vi erkende, at der er sager, hvor vi ikke lykkes med at leve op til det. Her har vi bare ikke været gode nok,” siger hun. ”Vi har været ved at rykke hårene af os selv over det her problem, men nu er vi der, hvor det skulle være løst, så ingen bliver fanget i systemet fremover,” siger Anita Henneberg Laursen. Som at slå i en dyne At pengene endelig er kommet, er rart, siger Heidi Hviid Nørgaard. De giver plads til en stor fødselsdagsgave til hendes yngste datter, som fylder 11 år næste måned. Men forløbet har været 'dybt godnat'. ”Jeg kan ikke sige det pænere, end at det er til at lukke op og skide i. Det er som at slå i en dyne. Havde sagen været omvendt, og det var mig, der skyldte penge, så havde jeg fået lov at betale ved kasse 1 med det samme. Men kommunen har syltet den i et halvt år. Jeg kan kun ryste på hovedet. Kommunen gør sig selv til grin, og man mister al tro på, at hele systemet virker,” siger Heidi. FOA: Det er et brud på retssikkerheden Hos FOA Randers, som har kørt sagen, og som også initierede lovændringen tilbage i 2019, er formand Lene Hartmann Hansen glad for sagens udfald. Men hun er stærkt bekymret for borgernes generelle retssikkerhed, når hun ser på måden, Ankestyrelsen har forvaltet sin rolle i sagen, forklarer hun. ”Vi har en grundlæggende tillid til, at vores retssystem behandler os fair. Var FOA ikke med sin faglighed gået ind i den her sag, havde Ankestyrelsen kunnet fortsætte sin forkerte praksis. Det er jo bekymrende,” siger hun. ”Hvis man ikke har en fagforening bag sig, så vil man være tabt i systemet,” siger Lene Hartmann Hansen. Det har ikke været muligt at få et interview med Ankestyrelsen i denne sag. Presseafdelingen skriver via mail til Fagbladet FOA, at styrelsen overfor FOA har beklaget forløbet og herunder den lange sagsbehandlingstid. Drømmer om fleksjob Biluheldet, som Heidi Hviid Nørgaard var involveret i, ændrede hendes liv. Oveni de fysiske skavanker kom en skilsmisse, en flytning, en sag med systemet og en helt ny tilværelse uden fuldtidsarbejde. Det har krævet psykologhjælp at sluge den kamel. I dag er Heidi stadig plaget af kroniske smerter. Dem får hun nok ikke bugt med. Hun er stadig på sygedagpenge, men drømmer om at komme i fleksjob, når hun er færdigudredt. ”Det kan godt være, at jeg ikke kan klare mere end 9 eller 12 timer, men jeg vil gerne ud og bidrage blandt andre mennesker. Jeg vil kunne hjælpe med at dosere medicin, sygeplejefagligt arbejde med skifte kateter og sådan nogle ting. Det vil jeg gerne.” ”Jeg er kommet dertil, at jeg er nødt til at vende det hele til noget positivt. Vi mangler intet herhjemme, men det er hårdt. Identitetskrisen har været svær. Jeg følte virkelig, jeg mistede en del af mig selv. Men jeg piber ikke over mine smerter, selvom jeg nogle dage ikke kan stå eller gå. Jeg har hylet under dynen, men jeg er nødt til at få det bedst mulige ud af den situation, jeg er havnet i,” siger Heidi, som er taknemmelig for den hjælp, hun har fået af Diana Dittmer og resten af FOA. ”Havde jeg ikke haft den hjælp, havde jeg ikke gjort noget ved det, for det her system er så frustrerende og forvirrende at sidde fast i. Er man ikke syg, bliver man det i mødet med systemet,” siger Heidi Hviid Nørgaard. Sag danner præcedens Ankestyrelsen har afvist at komme med en principafgørelse i denne sag. ![]() Efter korrespondance mellem chefkonsulent i FOA, Nanna Mørch og Ankestyrelsen, har styrelsen med flere måneders tilløb nu publiceret en nyhed om, hvordan reglerne skal forstås, så andre kommuner ikke ligesom Randers Kommune handler efter den gamle praksis. Det vil sige, at Heidis sag nu danner præcedens i fremtiden. ANKESTYRELSEN Ankestyrelsen ændrer administrativ praksis i forhold til modregning efter aktivlovens § 94, stk. 3 https://ast.dk/nyheder/nyheder/nyhed...ns-ss-94-stk-3 Ankestyrelsen har ændret sin administrative praksis i forhold til sager om tilbagebetaling på grund af dobbeltforsørgelse efter aktivlovens § 94, stk. 1, og kommunernes opgørelse af tilbagebetalingskravet. Kommunen skal modregne med bruttobeløbet af den allerede udbetalte ydelse i bruttobeløbet af den ydelse, der skal efterbetales. Det har hidtil været Ankestyrelsens opfattelse, at når en kommune efter aktivlovens § 94, stk. 1, træffer afgørelse om tilbagebetaling af hjælp til forsørgelse på grund af dobbeltforsørgelse, fordi en borger havde fået efterbetalt en anden offentlig forsørgelsesydelse, skulle Ankestyrelsen kun prøve spørgsmålet om, hvorvidt der kan ske modregning efter aktivlovens § 94, stk. 3, og ikke hvordan modregningen skulle ske. Vi har på baggrund af en udtalelse fra Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering genovervejet vores hidtidige administrative praksis. Det er nu vores opfattelse, at Ankestyrelsen også skal påse, at kommunen foretager modregning i overensstemmelse med aktivlovens § 94, stk. 3, inden kommunen opgør et tilbagebetalingskrav efter aktivlovens § 94, stk. 1. Kun offentlige ydelser Problematikken er kun relevant i de tilfælde, hvor kommunen har krævet tilbagebetaling af en allerede udbetalt ydelse, fordi borgeren får efterbetalt en anden offentlig forsørgelsesydelse. Problematikken er altså ikke relevant i de tilfælde, hvor kommunen kræver tilbagebetaling af en allerede udbetalt ydelse, fordi borgeren får efterbetalt en ikke-offentlig ydelse fra fx en privat forsikringsordning eller lignende. Hvad skal du som borger gøre? Ankestyrelsen kan selv identificere de ganske få sager, som Ankestyrelsen har truffet afgørelse i, hvor der kan være spørgsmål om genoptagelse på grund af, at der ikke er foretaget korrekt modregning. Vi er ved at gennemgå sagerne og kontakter selv de borgere, som er berørt af problemstillingen. Borgere, der i øvrigt mener, at der ikke er foretaget korrekt modregning i deres sag, kan anmode om at få sagen genoptaget. Henvendelse om genoptagelse skal rettes til den myndighed, der senest har behandlet sagen. Hilsen Peter og tak til FOA ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#12 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.938
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
En stævning ændrede Ankestyrelsens syn på Martins helbred
https://fagbladet3f.dk/node/58716?fb...bW7aTj1MIL-4rE
I foråret 2022 bliver den 49-årige Martin Jørgensen, der har været udsat for en bilulykke, pludselig erklæret rask af Nordfyns Kommune og bagefter af Ankestyrelsen. Men efter at 3F og Martin Jørgensen har stævnet Ankestyrelsen, har piben fået en anden lyd. En kovending fra Ankestyrelsen i en sygedagpengesag får nu 3F til at rette en skarp kritik af, om styrelsen overhovedet har kigget reelt på borgerens sag. Sagen handler om den 49-årige Martin Jørgensen, der i februar 2022 blev erklæret rask af Nordfyns Kommunes jobcenter. Kommunen stoppede hans sygedagpenge, selvom han ikke var i stand til at arbejde endnu efter en bilulykke i august 2020. Sammen med den lokale 3F-afdeling, 3F Fredericia, klagede Martin Jørgensen over raskmeldingen. Klagen nåede også omkring Ankestyrelsen, der blåstemplede kommunens afgørelse. Men nu har Ankestyrelsen skiftet mening. Det sker, efter Ehmer Pramming Advokater på vegne af 3F og Martin Jørgensen har stævnet Ankestyrelsen. Ankestyrelsen har nu truffet en ny afgørelse: - Det betyder, at vi ophæver vores tidligere afgørelse […]. Resultatet er: Du var berettiget til sygedagpenge efter den 7. februar 2022, skriver Ankestyrelsen nu. Ikke godt for borgerens retssikkerhed I 3F er den socialpolitisk ansvarlige, Lene Krabbe Dahl, forarget over, at der skulle en stævning – altså de første skridt mod en retssag – til for at få Ankestyrelsen til at ændre holdning. - Der er absolut intet nyt sket i Martin Jørgensens sag, siden Ankestyrelsen sidst så på sagen. Så den afgørelse, Ankestyrelsen har truffet nu, kunne også være truffet i foråret, siger Lene Krabbe Dahl og fortsætter: - Det kunne desværre tyde på, at Ankestyrelsen først behandler en borgers klage seriøst og forholder sig reelt til oplysningerne, når de får en stævning. Og det er jo ikke okay, og det er bestemt ikke godt for borgernes retssikkerhed, siger Lene Krabbe Dahl. Ved bilulykken fik Martin Jørgensen blandt andet et brud på rygsøjlen. Han kan gå to til tre kilometer ad gangen, så har ryggen brug for hvile. Selv små fysiske belastninger gør ondt. Og flere gange i løbet af natten vågner han op med smerter. Hele forløbet siden februar, hvor sygedagpengene stoppede, kalder han for “virkelig irriterende”: - Jeg kan godt forstå, at folk bukker under, når de er i det her system. Jeg har været udstationeret som soldat og føler mig som et stærkt menneske, der er vant til lidt af hvert. Men sådan en sag her har omkostninger, også for min familie, for min lunte har været kort, siger han. Det var en fejl Ankestyrelsen erkender over for Fagbladet 3F, at Martin Jørgensens sag “ved en fejl” blev afgjort forkert i første omgang. - Det blev vi opmærksomme på, da vi modtog en stævning i sagen. Vi ændrede derfor afgørelsen, skriver styrelsen i en mail til Fagbladet 3F. Ankestyrelsen skriver desuden, at styrelsens vurdering af oplysningerne i en sag som udgangspunkt bør være ens, uanset om Ankestyrelsen træffer afgørelse i sagen for første gang eller ser på sagen igen efter en indsigelse eller efter at have modtaget en stævning. - Der er dog eksempler på sager, hvor Ankestyrelsen har ændret afgørelsen, efter der er gjort indsigelse, eller efter at have modtaget en stævning, fordi man – efter at have set på sagen igen – vurderer, at afgørelsen ikke var korrekt, skriver styrelsen. Ankestyrelsen henviser til, at sygedagpengesager ofte indeholder meget komplekse problemstillinger. I foråret 2022 havde kommunen lagt en fin plan for, hvordan Martin Jørgensen skulle vende tilbage til arbejdsmarkedet. Han skulle starte i en bekendts firma, stille og roligt via et kort praktikforløb og et AMU-kursus. Og så var firmaet ellers interesseret i at ansætte Martin lidt senere med de skånehensyn, han havde behov for. Men dén plan blev skrottet, da kommunen erklærede ham rask og stoppede sygedagpengene. I den lokale 3F-afdeling påpeger faglig sekretær Henriette Kolle Jørgensen, at man nu står med en mand, “der har mistet næsten et år”. - Martin kunne været nået meget længere allerede nu, hvis han havde fået den rette hjælp i tide – i stedet overlod man ham til sig selv, siger Henriette Kolle Jørgensen. Forhåbentlig glider det bedre nu Selvom Martin Jørgensen er irriteret over hele forløbet, er han tilfreds med, at Ankestyrelsen nu har ændret sin afgørelse. - Og det kommer på det helt rigtigt tidspunkt her op til jul, siger Martin Jørgensen, der nu kan se frem til at få udbetalt sygedagpenge med tilbagevirkende kraft fra 1. februar. Desuden skal kommunen se på hans sag med nye øjne. Martin Jørgensen har bedt Henriette Kolle Jørgensen fra 3F være med som bisidder til næste møde med kommunen. - Så håber jeg, det glider lidt bedre dén her gang, i stedet for at jeg skal igennem et langt forløb igen, siger han. Ankestyrelsen afgør cirka 4.000 sager om året på sygedagpengeområdet. Styrelsen skriver til Fagbladet 3F, at man hele tiden arbejder med at forbedre kvaliteten i sagsbehandlingen. - Der foretages også en kvalitetssikring af sager, hvor Ankestyrelsen modtager en stævning, da klager ikke skal igennem en retssag, hvis vi allerede efter at have modtaget stævningen vurderer, at afgørelsen ikke er korrekt og bør ændres, skriver styrelsen. https://fagbladet3f.dk/artikel/kommu...ig-martin-rask Havde aftalt forløb: Kommunen erklærede pludselig Martin rask Den plan, der var lagt for, hvordan den 49-årige Martin Jørgensen lige så stille kunne vende tilbage til arbejdsmarkedet efter en bilulykke, er revet over. I stedet er han blevet raskmeldt af kommunen En fredag i august 2020 kører Martin Jørgensen ind i et træ. En bilulykke, han ikke kan huske meget af. Først efter en operation tirsdag kommer hukommelsen lidt tilbage. Han har fået en rift på hovedpulsåren, blødninger i hovedet og ikke mindst brud på rygsøjlen. - Det var faktisk meget heldigt, at jeg overlevede. Knap halvandet år senere ligger der en fin plan for, hvordan den 49-årige tidligere stilladsarbejder skal vende tilbage til arbejdsmarkedet. Martin Jørgensen skal starte i en bekendts firma, stille og roligt via et kort praktikforløb og et AMU-kursus. Og så er firmaet ellers interesseret i at ansætte Martin lidt senere med de skånehensyn, han har behov for. Først deltid – målet er fuldtid. LÆS OGSÅ: Jeg var ved at give op Men to måneder efter, at Nordfyns Kommunes jobcenter har lagt den fine plan, skifter kommunen mening. Jobcentret erklærer nu, at Martin Jørgensen pludselig er blevet rask, og hverken praktikken eller AMU-kurset kan blive til noget. Kommunen stopper til gengæld sygedagpengene 1. februar 2022 og foreslår, at Martin Jørgensen tager noget kontorarbejde, bliver pædagogmedhjælper for større børn eller får sig et butiksarbejde. Jeg vil knække halsen på det Martin Jørgensen bliver chokeret, da han får den nye besked. - Det var slet ikke det, vi havde talt om. Og skulle jeg pludselig sidde på kontor eller stå i butik? Jeg har 20 år som stilladsarbejder bag mig – og absolut ingen erfaring i det andet, siger Martin Jørgensen, der også har arbejdet på en boreplatform samt været udsendt af militæret. Og selvom det snart er to år siden, bilulykken skete, er han langt fra i fysisk topform. Tværtimod. Der er knæsmerter og sovende fødder, der ikke vil gå væk. Han kan gå to til tre kilometer ad gangen, så har ryggen brug for hvile. Selv små fysiske belastninger gør ondt. Han kan bære sin datter i nogle få minutter – så siger ryggen stop. Og flere gange i løbet af natten vågner han op med smerter. - Jeg vil ikke kunne stå til rådighed for arbejdsmarkedet, sådan som jobcentret vil have, at jeg skal gøre. Det vil jeg knække halsen på, siger Martin Jørgensen. Vi lykkes ikke altid Direktør for Social og Arbejdsmarked i Nordfyns Kommune, Mogens Bak Jørgensen, ønsker ikke at kommentere på enkeltdelene i Martin Jørgensens forløb. Heller ikke hvorfor den stille og rolige plan retur til arbejdsmarkedet er blevet skrottet. - Mange sygeforløb er lange, og meget forsøges undervejs, og ikke alt lykkes. Jeg må jo også indrømme, at nogle gange er der misforståelser og skuffelser. Vi prøver at skabe så tydelige forventninger som mulig, men vi lykkes desværre ikke altid, siger han. - Generelt oplever jeg dog, at vi har meget få klager – og faktisk mange roser – selv på dette vanskelige område, hvor vi jo har med borgere at gøre, som er i dyb krise, siger Mogens Bak Hansen. I forhold til om det er realistisk at sende en stilladsarbejder og tidligere militærmand ud i kontor- og butiksarbejde, svarer Mogens Bak Hansen, at det er et genkendeligt billede, at en borger som Martin Jørgensen, der har arbejdet lang tid i samme branche, ikke oplever, at et branche-skifte er muligt. - Det er meget forståeligt, men vores opgave er jo så at hjælpe og støtte borgeren i, at det kan lade sig gøre, lyder det fra Mogens Bak Hansen. En hammer i hovedet Økonomisk er Martin Jørgensen faldet ned i et hul. Han kan hverken få sygedagpenge eller dagpenge. Kontanthjælp er heller ikke en mulighed, fordi hans hustru arbejder. - Mit liv står stille. Tidligere har jeg dyrket eliteidræt – og så er det altså en hammer i hovedet, at man lige pludselig ikke kan gøre noget, siger Martin Jørgensen, der nu lever af en privat forsikring. Sammen med sin lokale 3F afdeling, 3F Fredericia, har han klaget over, at kommunen meldte ham rask. Klagen har også været omkring Ankestyrelsen, der imidlertid har blåstemplet kommunens afgørelse. De møder en mur 3F oplever flere og flere sager a la Martin Jørgensens. Sager, hvor kommunerne stopper sygedagpengene med henvisning til §7 i sygedagpengeloven. Det er den paragraf, der siger noget om, hvornår en borger er arbejdsdygtig eller ej. Det er et stort problem, siger Tina Christensen, der er socialt politisk ansvarlig i 3F. LÆS OGSÅ: Birgitte endte i ingenmandsland - Vi oplever, at vores medlemmer jo oftest bare gerne vil ud på arbejdsmarkedet igen, men har brug for en håndsrækning på grund af deres helbred. I Martins tilfælde via et praktikforløb og en langsom tilbagevenden. I stedet møder de så en mur af modstand hos kommunen, siger Tina Christensen. Tilbage i det nordfynske føler Martin Jørgensen sig overladt meget til sig selv: - Jeg føler ikke, at der er nogen hjælp at hente nogen steder fra, heller ikke i forhold til mit helbred. Hvor er jeg henne i det her forløb? Også sagen i forhold til bilulykken trækker ud. Jeg hører ikke fra nogen, med mindre jeg selv tager kontakt, siger Martin Jørgensen. Hilen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#13 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.938
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Bortfald af ret til sygedagpenge
http://www.socialjura.dk/content-sto...ngelov/#c35682
Kapitel 7 – Bortfald af ret til sygedagpenge § 21. Retten til sygedagpenge bortfalder, 1) så længe den sygemeldte uden rimelig grund undlader at medvirke ved kommunens opfølgning, jf. kapitel 6 med undtagelse af § 11 b, herunder indsatsen efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, og så længe den sygemeldte uden rimelig grund undlader at medvirke til kommunens udarbejdelse af rehabiliteringsplanens forberedende del, jf. lov om en aktiv beskæftigelsesindsats §§ 43 og 44, eller undlader at deltage i møde i rehabiliteringsteamet, jf. § 9 i lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v., 2) så længe den sygemeldte mod lægens opfordring afviser at lade sig indlægge på sygehus eller modtage nødvendig lægebehandling, jf. dog § 21 a, eller mod lægens eller kommunens opfordring afviser at deltage i hensigtsmæssig optræning for at genvinde arbejdsevnen, eller 3) hvis den sygemeldte ved sin adfærd forhaler helbredelsen. Stk. 2. Bortfald af sygedagpenge efter stk. 1, nr. 1 eller 2, er betinget af, at kommunen har givet den sygemeldte en skriftlig orientering om konsekvenserne af, at den sygemeldte undlader at medvirke ved opfølgning eller afviser at modtage nødvendig lægebehandling eller deltage i hensigtsmæssig optræning eller i indsatsen efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Stk. 3. Retten til sygedagpenge ophører, dagen efter at betingelserne for at modtage sygedagpenge ikke længere er opfyldt. Afgørelse om ophør af retten til sygedagpenge kan tidligst træffes, når den sygemeldte har haft lejlighed til at udtale sig om de oplysninger om sagens faktiske omstændigheder, der efter kommunens opfattelse fører til, at betingelserne for at modtage sygedagpenge ikke længere er opfyldt. Kommunen fastsætter en frist for afgivelsen af udtalelsen. Stk. 4. Udbetaling af sygedagpenge, der er bortfaldet efter stk. 1, nr. 1 eller 2, genoptages dagen efter det tidspunkt, hvor betingelserne for udbetaling af sygedagpenge på ny er opfyldt, hvis dette sker, senest 4 uger efter at den sygemeldte er blevet underrettet om bortfaldet. Udbetaling af sygedagpenge kan kun genoptages én gang under det aktuelle sygedagpengeforløb. Stk. 5. Når kommunen partshører lønmodtageren i forbindelse med muligt bortfald af sygedagpenge efter stk. 1, skal en arbejdsgiver, der er berettiget til refusion efter § 54, orienteres om det mulige bortfald af sygedagpenge. Vejledninger mv. Visitation og opfølgning m.v. i sygedagpengesager (Arbejdsmarkeds- og Rekrutteringst. vejl. nr. 10239 af 27/12 2019). Sygedagpenge (Arbejdsdir. vejl. nr. 9300 af 25/6 2008 - Pkt. 21, ændret ved cirk. nr. 9298 af 23/6 2009). Principmeddelelser Domme Højestretsdom af 22/10 2019: Om en ansats erstatningsansvar over for arbejdsgiveren. Lovændringer 1/1 2020 ved lov nr. 551 af 7/5 2019 (Konsekvenser af aftale om en forenklet beskæftigelsesindsats m.v.) § 3 [LF 210 2018-19 Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|