![]() |
|
Den nyttige viden vi alle har Her kan du sætte link tips og andet ind, som andre i din situation kan have nytte af at vide |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
![]() |
#1 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.971
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Agterskrivelse, hvad er det? Klagefrist.
Du skal vide, hvad en "Agterskrivelse" er!!!!
Du skal vide hvad din anke/klagefrist er præcis på minuttet. ""En agterskrivelse er et brev, som myndigheden kan vælge at sende til borgeren, inden der træffes afgørelse, og som indeholder det forventede resultat af den kommende afgørelse. En agterskrivelse er at anse for en partshøring af borgeren. Myndigheden kan vælge at lade en agterskrivelse få virkning som afgørelse."" Ankestyrelsens principafgørelse 50-18 om retssikkerhedsloven - agterskrivelse - forhåndsklage - genvurdering - ordensforskrift https://www.retsinformation.dk/eli/accn/X20180982201 "Gældende" Principafgørelsen fastslår Agterskrivelse En agterskrivelse er et brev, som myndigheden kan vælge at sende til borgeren, inden der træffes afgørelse, og som indeholder det forventede resultat af den kommende afgørelse. En agterskrivelse er at anse for en partshøring af borgeren Myndigheden kan vælge at lade en agterskrivelse få virkning som afgørelse. I de tilfælde, hvor agterskrivelsen skal fungere både som høring og afgørelse, skal myndigheden være særligt opmærksom på at overholde de forvaltningsretlige krav til blandt andet klagevejledning. Det skal også være tydeligt for borgeren, - at der er tale om en høring, - at der ikke er truffet afgørelse i sagen endnu, - at borgerens bemærkninger til høringen kan få indflydelse på resultatet, og - at myndigheden lader agterskrivelsen få virkning som afgørelse, hvis borgeren ikke kommer med bemærkninger til høringen inden høringsfristens udløb. Hvis borgeren kommer med bemærkninger – eller indsigelser – til partshøringen, skal myndigheden dog træffe en ny afgørelse, så bemærkningerne kan indgå i myndighedens behandling af sagen. En agterskrivelse kan kun få retsvirkning som afgørelse efter høringsfristens udløb, hvis: - det tydeligt fremgår, hvilken retsvirkning afgørelsen vil have for borgeren, - agterskrivelsen indeholder en begrundelse, der lever op til forvaltningslovens krav om begrundelse af afgørelser, - det er tydeligt, fra hvilket tidspunkt agterskrivelsen får retsvirkning som afgørelse, og - det er tydeligt, at borgeren ikke vil få en separat afgørelse efter høringsfristens udløb, hvis ikke borgeren har bemærkninger inden for fristen. Hvis kravene ikke er opfyldt, vil agterskrivelsen være ugyldig som afgørelse. Fristerne Fristen for indsigelser skal være så lang, at borgeren faktisk har mulighed for at komme med bemærkninger til partshøringen, før agterskrivelsen får retsvirkning som afgørelse. Klagefristen på fire uger regnes fra det tidspunkt, hvor agterskrivelsen efter sit indhold får retsvirkning som afgørelse. Det skal være tydeligt for borgeren, hvornår fristen regnes fra, og hvor lang den er. Genvurdering – en ordensforskrift Hvis lovgiver har besluttet, at der inden for et sagsområde skal være en remonstrationsordning, betyder det, at den forvaltningsmyndighed, der har truffet afgørelsen, skal vurdere, om der er grundlag for at give borgeren helt eller delvist medhold, hvis borgeren klager Ved genvurderingen skal myndigheden lave en ny vurdering af afgørelsesgrundlaget og tage stilling til, om afgørelsen fortsat er korrekt. Formålet med genvurdering er, at myndigheden får mulighed for at vurdere, om der er grundlag for at give borgeren helt eller delvis medhold, inden klagen behandles af Ankestyrelsen. Det skal sikre, at borgeren ikke skal vente på Ankestyrelsens behandling af sagen, hvis oplysninger i klagen kan føre til, at afgørelsen ændres til borgerens fordel. Hvis myndigheden sender klagesagen til Ankestyrelsen uden at foretage en særskilt genvurdering, må det på baggrund af selve oversendelsen antages, at myndigheden har vurderet, at der ikke er grundlag for at give borgeren medhold. Hvis borgeren sender sin klage direkte til Ankestyrelsen, sender styrelsen klagen videre til den myndighed, der traf afgørelsen, så myndigheden har mulighed for at genvurdere sin afgørelse. Hvis myndigheden ikke har begrundet sin genvurdering, må Ankestyrelsen konkret vurdere, om der er tilstrækkelige oplysninger i sagen til, at Ankestyrelsen kan besvare klagepunkterne, om de nødvendige oplysninger kan indhentes, hvis klagen indeholder nye oplysninger, eller om sagen efter en konkret vurdering må hjemvises. Myndighedens manglende meddelelse af genvurderingen til borgeren er en sagsbehandlingsfejl, men kan ikke i sig selv føre til afgørelsens ugyldighed. Forhåndsklage En forhåndsklage kan som udgangspunkt ikke i sig selv føre til, at afgørelsen betragtes som påklaget. Hvis borgeren, allerede før afgørelsen bliver truffet, har givet udtryk for at ville klage over et givent udfald – forhåndsklage - skal myndigheden i afgørelsen vejlede borgeren om, at borgeren inden udløbet af klagefristen skal oplyse, om borgeren ønsker at klage over den afgørelse, der er truffet. Manglende vejledning kan føre til dispensation for en overskridelse af klagefristen. Myndigheden skal afvente, at borgeren oplyser, at han fortsat ønsker at klage, før afgørelsen genvurderes. Hvis det fremgår tydeligt af borgers forhåndsklage, at denne skal betragtes som en klage over den kommende afgørelse, og der ikke er tvivl om, at der er tale om samme resultat i afgørelsen, som borgeren er utilfreds med, kan myndigheden efter en konkret vurdering vælge at betragte forhåndsklagen som en klage over afgørelsen. Myndigheden skal så i afgørelsen tydeligt oplyse borgeren om, at afgørelsen betragtes som påklaget, og at borgeren kan rette henvendelse, hvis han ikke ønsker at opretholde klagen. Myndigheden skal i det tilfælde ikke give ny klagevejledning i afgørelsen, men skal foretage en genvurdering af sagen. I den konkrete sag havde kommunen i sin afgørelse vejledt borgeren om, at sagen ville blive oversendt til Ankestyrelsen på baggrund af borgers indsigelser til agterskrivelsen. Kommunen oversendte sagen uden at afvente en ny klage fra borger og uden at genvurdere. Ankestyrelsen vurderede, at sagen kunne behandles, selvom borgers klage lå forud for afgørelsen, fordi kommunen i afgørelsen havde vejledt borger om, at sagen ville blive oversendt til Ankestyrelsen. Ankestyrelsen vurderede også, at kommunens manglende genvurdering ikke førte til ugyldighed. Læs videre i Principafgørelsen. phhmw Som udgangspunkt, indtil andet er bevist, skal du betragte din kommune, som din juridiske modstander, med modsat interesser. Når du anker/klager skal det ske til kommunen, inden 28 dage på minuttet, efter modtagelsen af en afgørelse, som nu har 4 uger til at foretage en reel genvurdering. Hvis kommunen fastholder et afslag SKAL kommunen fremsende din anke/klage til Ankestyrelsen, inden 4 uger. Når Ankestyrelsen igangsætter deres sagsbehandling af din anke/klage SKAL du søge aktindsigt ved Ankestyrelsen. Fordi du skal sikre dig, at kommunen har tilsendt alle relevante og korrekte oplysninger til Ankestyrelsen i din anke/klage. Ingen andre foretager denne kontrol, så derfor AKTINDSIGT ved Ankestyrelsen. Ofte bliver borgerne overrasket over, hvad der er fremsendt til Ankestyrelsen af manglende og forkerte oplysninger fra din anke/klage. Kommuner oplyser fejlagtigt at du ikke kan sende nye oplysninger til sagen, hvilket er forkert. DU har ret til at tilsende nye oplysninger til sagen, indtil Ankestyrelsen er tæt på en afgørelse. Kommunerne har tidligere forsøgt at afkorte din klagefrist 4 uger på at klage. Det gør kommunerne ved at skrive en afgørelse med datering og så først afsende din afgørelse, således at du mister 7 dage af dine 28 dages klagefrist. I håbet om at du overskrider din anke/klagefrist med bar få minutter, hvor kommunerne så med loven i hånden kan afvise din anke/klage. Derfor har Ombudsmanden krævet, at afgørelser SKAL afsendes inden for samme døgn, som afgørelsen er dateret. https://www.ombudsmanden.dk/find/nyh...ring_af_breve/ Klagefrister https://www.ombudsmanden.dk/myndighe.../klagefrister/ Mit råd: Al kommunikation med din sagsbehandler/socialrådgiver bør foregå skriftligt. Altid tage en Bisidder med til tvungne møder på kommunen OG slet skjulte trusler om fjernelse af dine børn besværliggjort. https://www.dukh.dk/Guides-og-Praksi...tsrepræsentant Alle verbale udsagn, påstande, trusler om fjernelse af dine børn, findes ikke i juridisk forstand. Alt, hvad der findes på skrift er juridisk gældende juridiske akter Hilsen Peter ![]() Bilag https://www.dukh.dk/Guides-og-Praksi...ed-partshøring som ligger her, du skal kende til: https://www.dukh.dk/Guides-og-Praksisnyt Sidst redigeret af phhmw; 31-03-2024 kl. 15:45. |
![]() |
![]() |
|
|