![]() |
![]() |
#1 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 11.935
Styrke: 33 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Principafgørelser maj 2016
https://ast.dk/nyheder/nyheder/nyhed...2e98e-83690617
Arbejdsskade Erstatning for tab af erhvervsevne for selvstændig med arbejdsskade Når en selvstændig erhvervsdrivende som følge af en arbejdsskade er berettiget til erstatning for tab af erhvervsevne, fastsættes årslønnen på grundlag af virksomhedens resultat før finansielle poster og efter afskrivninger samt eventuel anden indtjening (totalindkomstprincippet). En medarbejdende ægtefælles andel af virksomhedens overskud skal fratrækkes resultatet for at give det mest retvisende billede af den selvstændige erhvervsdrivendes indtjeningsevne på tidspunktet for skadens indtræden. Ægtefællens andel skal fastsættes skønsmæssigt. Hvis der er indgået en lønaftale mellem ægtefællerne, kan denne lægges til grund ved fastsættelsen af ægtefællens andel af overskuddet. Det forudsætter dog, at lønnen svarer til niveauet i tilsvarende stillinger. Foreligger der ingen lønaftale, fastsættes ægtefællens andel af overskuddet på baggrund af et skøn, hvori der kan indgå kriterier som ægtefællens uddannelse, arbejdsopgaver i virksomheden, antallet af arbejdstimer og statistiske oplysninger om lønnen i en tilsvarende stilling. Læs principafgørelse 11-16 Beskæftigelse Kontanthjælpmodtagers ret til at holde ferie i udlandet Det er en betingelse for at få hjælp efter aktivloven, at man opholder sig i Danmark. Personer, der opholder sig i udlandet, kan derfor som hovedregel ikke få hjælp til forsørgelsen. Kommunen kan dog i særlige tilfælde tillade, at retten til hjælp bevares under kortvarigt ophold i udlandet. Hvis en uddannelses- eller kontanthjælpsmodtager har modtaget hjælp i en sammenhængende periode på 12 måneder, har personen ret til op til 5 ugers ferie, hvor personen ikke skal stå til rådighed. Ferien kan afholdes i udlandet. Der er ikke hjemmel til, at kommunen kan kræve, at en borger benytter sin ret til ferie, inden kommunen vurderer, om borgeren opfylder betingelserne for ret til i særlige tilfælde at bevare sin hjælp under ophold i udlandet. Læs principafgørelse 12-16 Tilbagebetaling af kontanthjælp efter ophold i udlandet Kommunen er forpligtet til at inddrage nye faktiske oplysninger i forbindelse med sagens behandling. Kommunen kan ikke rejse tilbagebetalingskrav for en periode, der ligger forud for udlandsopholdet, hvis borger i denne periode har opfyldt betingelserne for at modtage kontanthjælp, og det viser sig, at der foreligger et forsørgelsesbehov her i landet i den periode, ydelsen er beregnet til at dække. Kommunen kan dog godt rejse tilbagebetalingskrav for en periode, der ligger forud for udlandsopholdet, når der ikke har foreligget et sådant forsørgelsesbehov. Læs principafgørelse 14-16 Den høje uddannelses- eller kontanthjælpssats for unge med en psykisk lidelse En uddannelses- eller kontanthjælpsmodtager har ret til den høje sats for unge med en psykisk lidelse fra det tidspunkt, hvor ændringen i den unges forhold er indtrådt. Det betyder, at der kan udbetales diagnosesats fra det tidspunkt, hvor det er dokumenteret, at hjælpsmodtageren har en af de psykiatriske diagnoser, som fremgår af loven. Tidspunktet kan f.eks. være datoen for en psykiatrisk speciallægeerklæring, hvoraf diagnosen fremgår. Det har i den forbindelse ikke betydning, at den lægelige dokumentation er blevet modtaget i kommunen på et senere tidspunkt end det tidspunkt, hvor diagnosen er blevet stillet. Læs principafgørelse 15-16 Om barselsdagpenge, beskæftigelseskrav og arbejdsløshedsdagpenge En person har ret til barselsdagpenge, når personen ville have været berettiget til arbejdsløshedsdagpenge. Beskæftigelseskravet skal være opfyldt ved påbegyndelsen af en fraværsperiode. Personer, der er aktuelt berettiget til arbejdsløshedsdagpenge, har ret til barselsdagpenge. Der kan ikke stilles krav om, at den pågældende skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet i en periode efter barselsorlovens udløb. Et dagpengeberettiget medlem af en a-kasse skal have meldt sig ledig i a-kassen og stillet sig til rådighed for arbejdsmarkedet forud for fraværet for at være berettiget til barselsdagpenge. Der stilles dog ikke krav om, at nyuddannede dagpengeberettigede medlemmer af en a-kasse skal have stået til rådighed forud for fraværet for at opnå ret til barselsdagpenge. Nyuddannede anses for at have tilstrækkelig tilknytning til arbejdsmarkedet som følge af den netop afsluttede uddannelse. Læs principafgørelse 17-16 Serviceloven Om hjælp til indkøb efter serviceloven Serviceloven indeholder regler om hjælp eller støtte til nødvendige praktiske opgaver i hjemmet, herunder indkøbsordning. En kommune kan i sin kvalitetsstandard fastsætte, at borgere, som er i stand til at benytte tekniske redskaber, som fx online supermarked eller telefonisk varebestilling, ikke kan modtage indkøbsordning. Hvis borgeren selv kan varetage opgaven og dermed er selvhjulpen, er borgeren ikke berettiget til at modtage praktisk hjælp. Principafgørelsen uddyber spørgsmålene om hjemmehjælp, kvalitetsstandard, indkøbsordning og rehabiliteringsforløb. Læs principafgørelse 13-16 Hjælp til indretning af bolig efter serviceloven Efter serviceloven skal kommunen yde hjælp til indretning af bolig til personer med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, når indretningen er nødvendig for at gøre boligen bedre egnet som opholdssted for den pågældende. Hvis en boligindretning i en ejerbolig medfører en ikke ubetydelig forøgelse af boligens værdi, ydes den del af hjælpen, der modsvarer denne værdiforøgelse, i form af et rente- og afdragsfrit lån, der forfalder til betaling ved ejerskifte. Enhver situation, hvorved en ejendom, der hidtil har været ejet af A, for fremtiden ejes af B, er et ejerskifte, uanset baggrunden herfor. Dette følger af de obligationsretlige principper. Der foreligger også et ejerskifte, når flere personer ejer en fast ejendom i sameje, og der sker ændringer i medejerkredsen. Dette gælder uanset, hvilke ændringer der sker i medejerkredsen. Læs principafgørelse 19-16 Anbringelse af barn Anbringelse af et barn uden for hjemmet på et midlertidigt anbringelsessted – ændring af anbringelsessted I nogle tilfælde vælger kommunen et midlertidigt anbringelsessted, når der er truffet afgørelse om at anbringe et barn eller en ung uden for hjemmet. Ankestyrelsen har i en konkret sag taget stilling til, hvor længe et barn kan være anbragt uden for hjemmet på et midlertidigt anbringelsessted, før anbringelsesstedet ikke længere anses for midlertidigt, og afgørelsen om blivende anbringelsessted skal træffes efter reglerne om ændring af anbringelsessted, jf. servicelovens § 69, stk. 2 og 3. Lov om social service § 68 b, stk. 1, fastslår, at kommunen skal træffe afgørelse om valg af konkret anbringelsessted i overensstemmelse med handleplanen, jf. § 140. Lov om social service § 69, stk. 2 og 3, fastslår, at kommunens afgørelse om ændring af anbringelsessted kræver samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og den unge, der er fyldt 12 år. Hvis samtykke til ændret anbringelsessted ikke kan opnås, skal børn og unge-udvalget træffe afgørelse om ændring af anbringelsessted. Ved afgørelsen skal børn og unge-udvalget under hensyn til formålet med anbringelsen og barnets eller den unges behov for kontinuitet i opvæksten vurdere, om barnets eller den unges behov for støtte bedst imødekommes ved en ændring af anbringelsessted. Afgørelse om valg af konkret anbringelsessted træffes herefter af kommunen efter servicelovens § 68 b, stk. 1. Læs principafgørelse 16-16 Mellemkommunal refusion ved barns anbringelse uden for hjemmet Efter retssikkerhedsloven har en opholdskommune ret til refusion, når et barn eller en ung bliver anbragt uden for hjemmet som følge af en tidligere opholdskommunes beslutning om hjemgivelse, når det er åbenbart, at beslutningen om hjemgivelse er ubegrundet. Efter serviceloven skal anbringelser af børn og unge under 18 år ophøre, når formålet er nået, når de ikke længere opfylder deres formål, eller når den unge fylder 18 år. Kommunen skal ved en sag om hjemgivelse tage stilling til, om anbringelsesgrundlaget ikke længere eksisterer. En afgørelse om hjemgivelse, der ikke belyser, at der ikke længere er et anbringelsesgrundlag, er ubegrundet. Væsentlige mangler ved sagsbehandlingen om hjemgivelse, herunder et utilstrækkeligt oplysningsgrundlag, vil betyde, at hjemgivelsen ikke har været korrekt. En anbringelse uden for hjemmet er den mest omfattende af servicelovens foranstaltninger over for et barn eller en ung, der har behov for særlig støtte. Kommunens beslutning om både at anbringe og at opretholde anbringelsen skal være begrundet med, at netop denne foranstaltning er af væsentlig betydning for barnets eller den unges trivsel. Læs principafgørelse 18-16 Kasserede principafgørelser Ankestyrelsen kasserer løbende principafgørelser, som ikke gælder for nye sager. Vi har kasseret følgende principafgørelser: 58-10 kasseres, da lovgivningen (bilbekendtgørelsen) er ændret C-38-03, R-3-05 og R-5-04 erstattes af 18-16. Ankestyrelsens søgeside for principafgørelser Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
Emne Værktøjer | |
Visningsmetode | |
|
|