![]() |
|
Et godt link! Har du et godt link som du mener at andre kan have nytte af kan du lægge det her. Denne kategori er ikke beregnet til debat. |
![]() |
|
Emne Værktøjer | Visningsmetode |
|
![]() |
#1 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.004
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
HVORFOR skal du kende Retssikkerhedslovens § 3 stk.2?
Hvorfor skal du kende til § 3 stk .2 i Retssikkerhedsloven? REVIDERET # 1
Modtager borgerne bevidst ulovlige afgørelser fra kommunen? https://muskelsvindfonden.dk/handica...erholde-loven/ Ja, og det har naturligvis en årsag. Hvad er årsagen? Årsagen er, at en del kommuner bevidst giver borgeren en bevidst ulovlig afgørelse, for at trække tiden ud. Gennem at få borgeren til at anke en afgørelse og hvor kommunen ønsker at trække sagen ud, da Ankestyrelsen har lange lovlige sagsbehandlingstider, som Ankestyrelsen selv fastsætter. 5 - 7 - 12 måneder, alt efter hvor travlt de har. Mange borgere anker ikke deres modtagne afgørelser, fordi de ikke har ressourcer til det og forstår måske ikke deres rettigheder. De økonomisk ressourcestærke syge, afventer ikke en kommunal afgørelse og køber selv deres hjælpemiddel, hvor man i mange tilfælde, efterfølgende ikke kan få refunderet omkostningen. https://www.dukh.dk/viden-selvhjaelp...lingstidspunkt Derved har kommunen vundet sagen og har gjort en god besparelse. Folketinget har nu forsøgt at fjerne denne metode til at trække en social sag ud, til kommunens fordel. https://www.dukh.dk/viden-selvhjaelp...-hjemvisninger CITAT” Fra 1.7.2018: kommunen skal behandle de hjemviste sager efter serviceloven med samme hastighed som nye sager, da de sagsbehandlingsfrister, som kommunen fastsætter, også gælder for hjemviste sager.” CITAT slut Hvis ikke du på forhånd kender din personlige sagsbehandlingstid, har du ikke indflydelse på din sag. Mange kommuner overholder ikke § 3 stk.2 så borgeren skal udrede en gordisk knude, så kommunen kan fortsætte med sine ulovligheder Mange kommuner er yderst kreative for ikke at overholde § 3 stk.2 i Retssikkerhedsloven. Det er din personlige kommunes kommunalbestyrelse, som skal vedtage og offentliggøre sagsbehandlingstiderne, aldrig din sagsbehandler, på kommunens hjemmeside, alle frister hvor der falder en normal kommunal afgørelse, Du skal have mulighed for uopfordret at kende din dato for afgørelsen normalt skal falde, før du afsender en given ansøgning om hjælp. Så hvis ikke du kender din kommunes politisk vedtagne sagsbehandlingstider iht §3 stk.2 i Retssikkerhedsloven, bliver du kørt rundt i manegen, med ulovlig sagsbehandling til følge. Du bestemmer selv, hvordan din sag skal køres, men det kræver at du kender § 3 stk.2 i Retssikkerhedsloven. EKSEMPEL på en kommunes offentliggjorte sagsbehandlingstider, til der skal være truffet en afgørelse, herunder HJEMVISTE sager fra Ankestyrelsen inden for alle områder. https://www.kk.dk/artikel/sagsbehand...lforvaltningen Retssikkerhedslovens § 3 stk.2: https://www.retsinformation.dk/Forms...aspx?id=209828 “"§ 3. Kommunalbestyrelsen skal behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt med henblik på at afgøre, om der er ret til hjælp og i så fald hvilken. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal på de enkelte sagsområder fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet. Fristerne skal offentliggøres.” på kommunens hjemmeside Hjemvisning. http://denstoredanske.dk/Samfund,_ju...06rmaOMnMwJk0I “"hjemvisning, inden for retsplejen det forhold, at en appelinstans finder en underordnet rets afgørelse behæftet med så alvorlige formelle fejl, at en truffen afgørelse ophæves, hvorefter sagen sendes tilbage med påbud om en fornyet behandling.”" Med venlig hilsen ![]() ![]() Bilag # 1 fra en tilfældig borger, som ønsker sin invalidebil GEN-ansøgt: Jeg søgte handicap bil i 2015 og hele sagen har nu taget 4,4 år ! Det var enda kun generhvervelse af min handicapbil.! (Burde gå hurtigere) Endelig i år fik jeg så en afgørelse (positivt svar) Men så trak de den tilbage igen fordi en andet sagsbehandler afdeling var alt alt for langsom i deres sagsbehandling . Så nu er jeg startet forfra.😰 Jeg føler den hjælp jeg bad om i 2015 aldrig er blevet hørt -ingen har ville se og hjælpe helheden i hvor vigtig hjælpen var dengang og nu. At kommunen samtidig bare trækker tiden ud -har rystet mig ! Bilag # 2 så du forstår, hvem der er stærkes: Folketing eller styrelser med embedsmænd. http://www.k10.dk/showpost.php?p=368682&postcount=438 Bilag # 3. En del kommuner har tilsyneladende en lovlig offentliggørelse, af deres politisk vedtagne sagsbehandlingsfrister, men…….. Eksempelvis Lolland kommune: https://www.lolland.dk/kommunen/komm...ndlingsfrister Hvor næsten alt ser flot ud, men een eller anden har afsluttet med teksten: "Der skal indenfor alle områder tages forbehold for den ekstra tid, der går med fremskaffelse af erklæringer, udredning m.v. fra andre myndigheder.” Hvilket tilbagefører magten til sagsbehandleren fra kommunalbestyrelsen. Borgeren tror fejlagtigt, at hvis fristen ikke overholdes, så mangler der oplysninger. Hvilket er ulovligt, fordi sagsbehandleren skal afslutte sagen til afgørelsen inden for den politiske vedtagne frist. Kun undtagelsesvis må sagsbehandleren udsætte en given afgørelse, hvis der undtagelsesvis mangler væsentlige oplysninger, imod borgeren skriftligt modtager en ny frist, hvor afgørelsen skal falde. Retssikkerhedsloven: 35. Kommunen skal desuden efter § 3, stk. 2, fastsætte serviceniveauet for sagsbehandlingstider i kommunen. Kommunen skal på de enkelte områder fastsætte en generel frist for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet, give borgeren besked, hvis fristen for at træffe afgørelse i en konkret sag ikke kan overholdes, og offentliggøre oplysninger om de frister, der gælder i kommunen på kommunens hjemmeside. Bilag # 4 Nogle kommuner forvirre borgerne bevidst, ved at oplyse, som Københavns kommune.: "Vi har fastsat sagsbehandlingsfristerne ud fra den tid, vi normalt er om at behandle 80 til 90 procent af de ansøgningstyper, vi modtager.” Hvilket er noget vrøvl og har som opgave at forvirre. Folketinget vedtager ikke love, der kun skal overholdes i 80 - 90% af tilfældene. Den korrekte fortolkninger er, at sagsbehandlerne skal overholde alle sagsbehandlingsfristerne 100%. Men Folketinget hjælper kommunerne til smidig sagsbehandling og hvis en kommune et år ikke kan overholde sagsbehandlingsfristerne i 80 - 90% af tilfældene eller derunder, skal kommunalbestyrelsen revidere de offentliggjorte sagsbehandlingsfrister, så de bliver realistiske. Bilag # 5 Tilsynets afgørelse over Kalundborg kommune som er vigtig at forst: https://ast.dk/filer/tilsynet/sagsbe...ale-omrade.pdf |
![]() |
![]() |
![]() |
#2 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.004
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Modtager borgerne bevidst ulovlige afgørelser fra kommunen?
En hård påstand.
Mon politikerne i Folketinget er bevidst om disse ulovlige forhold? https://politiken.dk/indland/samfund...S_G4gCZ66lBEZo ""Carls Holst siger, at han er blevet præsenteret for eksempler, »der kunne tyde på, at kommuner betragter en langvarig ankesag som en spareøvelse, hvor man slipper for udgifter, mens den kører«."" Min retssikkerhedsfølelse er krænket på vegne af disse borgere Carl Holst, socialordfører i Venstre phhmw Kan du høre violinmusikken i baggrunden? Nu har Venstre og Dansk Folkeparti med Socialdemokratiet som støtteparti i en halv menneskealder haft den ubestridte magt til at ændre, men.......... skete der noget? S.U. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#3 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.004
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Hjemvisninger fra Ankestyrelsen til kommunen
https://www.dukh.dk/ref.aspx?id=361
Hvad betyder det, når Ankestyrelsen hjemviser en sag til kommunen? ""Kommunen skal behandle de hjemviste sager efter serviceloven med samme hastighed som nye sager, da de sagsbehandlingsfrister, som kommunen fastsætter, også gælder for hjemviste sager."" Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2019/826 § 3. Kommunalbestyrelsen skal behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt med henblik på at afgøre, om der er ret til hjælp og i så fald hvilken. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal på de enkelte sagsområder fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet. Fristerne skal offentliggøres. Hvis fristen ikke kan overholdes i en konkret sag, skal ansøgeren skriftligt have besked om, hvornår ansøgeren kan forvente en afgørelse. § 3 a. Fristerne efter § 3, stk. 2, skal for afgørelser efter lov om social service offentliggøres på og fremgå tydeligt af kommunens hjemmeside. Fristerne efter § 3, stk. 2, gælder også ved kommunalbestyrelsens behandling af afgørelser efter lov om social service, som er hjemvist af Ankestyrelsen. Fristerne regnes fra modtagelsen af Ankestyrelsens afgørelse. phhmw Det er grunden til, at du altid skal kende din kommunes politisk vedtagne offentliggjorte, på kommunens hjemmeside, sagsbehandlingsfrister, inden for alle områder, hvor der falder en kommunal afgørelse. Check din sagsbehandlingstid FØR du afsender en given ansøgning om hjælp. Kend Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#4 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.004
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Tolv gode regler når man vil begå socialbedrageri.
Forfatteren til disse 12 måder at bedrive socialt bedrageri har haft k10 14 års kamp for at få kommunerne til at overholde Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 som inspiration
https://modkraft.dk/blogindlæg/tolv-...dKMACOS8N69xGs Regel nr. 3: Glem eller gem tidsfrister for sagsbehandlingen. En kommune har pligt til at fastsætte – og offentliggøre! - tidsfrister for behandlingen af hver sagstype. Denne pligt kan tilsidesættes på flere måder. Enten kan kommunen helt undlade at fastsætte disse frister. Eller også kan man fastsætte dem, men gemme dem godt for borgerne. Det kan f.eks. ske ved, at man én gang om året offentliggør dem godt gemt i annoncerne i den lokale avis, eller ved at man lægger dem på kommunens hjemmeside på en måde, så det er vanskeligt for borgerne at finde dem. Hvis en borger får den ide at klage til Statsforvaltningen over dette regelbrud, vil det udløse en påtale, men så kan kommunen jo altid rette lidt op på fejlen på dét tidspunkt. Risikoen for en klage er dog beskeden, blandt andet fordi de færreste borgere overhovedet kender denne regel. Hvis kommunen i en konkret sag undlader at overholde sine egne tidsfrister, skal den meddele dette til borgeren og fastsætte en ny frist for afgørelsen. Dette kan med fordel undlades. Dels fordi borgerne også kun sjældent kender dén regel. Dels fordi det næppe fører til en klage over kommunen. Og dels fordi en klage i givet fald kun udløser en løftet pegefinger fra Statsforvaltningen. Og det skal man ikke tage så tungt, for mere sker der ikke. K10`s 14 års dokumenteret kamp, imod kommunerne for at få dem til at overholde denne vigtige RSL § 3 stk.2 som du kan følge her: http://www.k10.dk/index.php?pageid=s...arfrister_2008 Hvor du bla kan se dokumentation for at Ankestyrelsens Tilsyn slå "Plat eller krone" når de skal afgører en klage. Nogle gange korrekte afgørelser Andre gange ulovlige afgørelser, udtalelser. Det kaldes manglende retssikkerhed. Hårde påstande, som naturligvis kan dokumenteres. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#5 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.004
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Du skal forstå Retssikkerhedslovens § 3 stk 2, her en afgørelse fra Tilsynet
https://ast.dk/tilsynet/udtalelser/u...files/1495.pdf
""Ankestyrelsen vurderer, at Kalundborg Kommune herved handler i strid med lovgivningen, idet sagsbehandlingsfristen, som skal fastsættes efter retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, løber allerede fra ansøgningstidspunktet."" og ikke som kommunen forsøgte med at fristen løb fra det øjeblik at alle relevante oplysninger var tilvejebragt. De af kommunalbestyrelsens vedtagne og offentliggjorte sagsbehandlingsfrister iht RSL § 3 stk.2 er INCL indhentelse af alle relevante oplysninger. Det er kommunen, som har pligt til at indhente alle oplysninger til sagen, inden for den politisk vedtagne sagsbehandlingsfriste, som alle skal kunne finde og læse på kommunens hjemmeside. Hvis ikke den politisk vedtagne frist undtagelsesvis kan overholdes, skal borgeren skriftligt modtage en ny frist, til afgørelsen falder. Det kaldes retssikkerhed. Hilsen Peter ![]() Bilag Ombudsmanden Sagbehandlingstider Bør læses http://www.k10.dk/showpost.php?p=372018&postcount=768 https://www.altinget.dk/social/artik...atc_h17YTUh3Q8 Af Janus Tarp Formand, DUKH - Den Uvildige Konsulentordning på Handicapområdet I mere end et år har retssikkerheden for mennesker med handicap været i fokus med konferencer, samråd og debatter. Og det er absolut en både vigtig og nødvendig debat med rigtig mange nuancer. Det er dog endnu mere nødvendigt, at der snart sker noget konkret på området, så vi også opnår en reel styrkelse af retssikkerheden i praksis. Sidst redigeret af phhmw; 10-11-2020 kl. 14:44. |
![]() |
![]() |
![]() |
#6 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.004
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Hvor tit tror du Tilsynet bruger sin sanktionsret, dagbøder ved ulovligheder
Hvad er "Plat & Krone" princippet?
http://www.k10.dk/showpost.php?p=372019&postcount=769 AKTINDSIGT Tilsynet sanktionsret, hvor ofte bruges de? Til Ankestyrelsens Tilsyn. AKTINDSIGT ATT Jacob Hess, Ankestyrelsen Tilsynet CC.: Offentliggøres samt til alle relevante interessenter Jakob Hess`s tale, direktør Tilsynet, på "Høring i Social- og Indenrigsudvalget om retssikkerhed for borgere med handicap” den 11 -11-2020 https://www.ft.dk/aktuelt/webtv/vide...7RjX2rGWELXInk Som bla handlede om at rose Ankestyrelsens medarbejdere, som efter hans mening udførte et fortræffeligt arbejde. Afsluttede med at beskrive Tilsynets sanktionsmuligheder, dagbøder, som sjældent blev brugt, i tilfælde en kommunalbestyrelse ikke følger Ankestyrelsen og Tilsynets anbefalinger. Fordi, at henvendelser fra Tilsynet fik stort set alle kommunerne til at rette ind. Punktum. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#7 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.004
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Boostet pga profilen gaurij som forsøger at ødelægge. Tryk ikke på profilens tråde.
Jeg har skrevet til Web for at gøre opmærksom på problemet Hilsen Peter |
![]() |
![]() |
![]() |
#8 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.004
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Ankestyrelsen om "Hjemvisninger" tilbage til kommunerne
https://ast.dk/om-ankestyrelsen/arti...-hjemvisninger
Bliv klogere på retsvirkningen af Ankestyrelsens hjemvisninger Førsteinstansen fx kommunen skal sørge for at genetablere borgerens hjælp, når Ankestyrelsen har hjemvist en afgørelse. I artiklen fortæller vi nærmere om, hvordan en førsteinstans skal forholde sig til en borgers hjælp, indtil den har truffet en ny afgørelse om borgerens hjælp. Du kan også læse, at vi fremover mere præcist vil skrive i de konkrete afgørelser, hvad retsvirkningerne af en hjemvisning er. Af chefkonsulent Rikke Koefoed Nielsen En hjemvisning af en afgørelse betyder, at førsteinstansen - fx kommunen - skal behandle sagen igen. Kommunen skal inddrage de forhold, som Ankestyrelsen har peget på i hjemvisningen. Det er altså tanken, at kommunen skal træffe en ny afgørelse i sagen. Ved en hjemvisning har Ankestyrelsen ikke sagt noget om, hvad resultatet af den nye afgørelse skal være. Det kommer helt an på kommunens fornyede sagsbehandling. Det kan fx være, at sagen manglede væsentlige oplysninger, som kan føre til et andet resultat for borgeren, når kommunen får indhentet dem. Men det kan også være, at oplysningerne ikke rykker ved det oprindelige resultat, og at kommunen derfor skal træffe den samme afgørelse igen. Borgerens retsstilling, imens kommunen behandler sagen igen Det er vigtigt for borgeren at vide, hvad der skal ske i sagen, efter Ankestyrelsen har truffet afgørelse om hjemvisning. Når Ankestyrelsen hjemviser en afgørelse til en førsteinstans - en kommune, Arbejdsmarkedets Erhvervssikring eller Udbetaling Danmark – så betyder det, at myndigheden skal genoptage sagen og træffe en ny afgørelse. Indtil den nye afgørelse er truffet, skal borgeren som udgangspunkt stilles som om, den gamle afgørelse aldrig var truffet. En hjemvisning betyder, at kommunens afgørelse er ugyldig. Når Ankestyrelsen hjemviser en sag, betyder det, at Ankestyrelsen ophæver kommunens oprindelige afgørelse, fordi afgørelsen lider af fejl eller mangler, der gør, at sagen skal behandles igen. Forvaltningsretligt betyder ugyldighed, at afgørelsen ikke ”får retsvirkninger efter sit indhold”. Ved en hjemvisning er det almindelige udgangspunkt, at kommunens oprindelige afgørelse, bliver ophævet af Ankestyrelsen. Retsvirkningen af en hjemvisning er med andre ord, at kommunens oprindelige afgørelse ikke gælder, og at borgeren i sagen skal stilles, som om kommunens afgørelse aldrig var blevet truffet. For eksempel betyder det, at den ydelse eller hjælp, der blev nedsat eller standset med kommunens oprindelige afgørelse, skal genoptages og udbetales fuldt ud. Hvis kommunens oprindelige afgørelse handler om tilbagebetaling, kan den ikke gennemføres. Hvis kommunen har nået at standse eller nedsætte ydelsen, inden Ankestyrelsen har afgjort sagen med en hjemvisning, betyder hjemvisningen almindeligvis, at kommunen skal sørge for at genetablere ydelsen helt tilbage fra det tidspunkt, hvor ydelsen blev standset/nedsat. Det kan forekomme lidt forunderligt, at ydelsen skal genetableres, hvis kommunen tænker, at den nye afgørelse, den skal træffe, sandsynligvis vil komme til samme resultat som sidst. Men en hjemvisning betyder, at den tidligere afgørelse ikke gælder, og kommunen skal altså udbetale ydelserne igen. Viser det sig senere ved den nye afgørelse, at borgeren ikke havde ret til ydelserne, reguleres spørgsmålet blandt andet af reglerne om tilbagebetaling. Der vil også være tilfælde, hvor borgeren i mellemtiden har fået anden form for hjælp, som i så fald vil kunne påvirke udbetalingen under hensyn til forbud mod dobbeltkompensation. Det er klart, at hvis der er tale om en naturalydelse som fx en kørestol, som borgeren har fået frakendt, og Ankestyrelsen hjemviser sagen til ny behandling, kan borgeren kun få kørestolen igen fra det tidspunkt, hvor Ankestyrelsen har hjemvist sagen. Man kan så at sige ikke få en fysisk hjælp eller et hjælpemiddel tilbage i tid, men naturalydelsen skal genetableres fra tidspunktet, hvor kommunen har modtaget hjemvisningen fra Ankestyrelsen og frem. Genetablering af en naturalydelse vil i nogle tilfælde kunne støde på praktiske udfordringer. Det er særligt i tilfælde, hvor hjælpen er afhængig af at blive udført af konkrete personer eller tilbud. Det kan være i sager, hvor kommunen mener, at borgeren ikke mere er berettiget til at have fx en kontaktperson bevilget, men hvor sagen er hjemvist til ny vurdering, og at hjælpen derfor skal genetableres. Det kan her tænkes, at hjælpen fra kontaktpersonen ikke kan genetableres ved Ankestyrelsens hjemvisning, fordi kontaktpersonen i mellemtiden er ophørt i sin stilling eller fået andre opgaver Særligt tilfælde: Varslingsordningen For visse særlige sagstyper efter servicelovens § 3 a, blandt andet sager om kontante tilskud og ordninger med borgerstyret personlig assistance, gælder en varslingsordning. Den indebærer, at borgeren ikke kan blive frataget ydelsen, før der er truffet en endelig afgørelse i sagen. Er sagen påklaget til Ankestyrelsen, kan borger altså ikke blive frataget hjælpen, mens sagen bliver behandlet i Ankestyrelsen. Anden retsvirkning ved hjemvisninger Der kan være tilfælde, hvor en hjemvisning ikke fører til, at kommunens oprindelige afgørelse ophæves. I så fald vil Ankestyrelsen skrive i sin afgørelse, at den oprindelige afgørelse helt eller delvist opretholdes. Det kan være, hvis borgeren er bevilget en ydelse, og Ankestyrelsen er enig i, at borgeren skal have en del af ydelsen, men at der er forhold, der skal undersøges nærmere for en anden del af ydelsen. I sådanne tilfælde vil det ikke føre til et godt resultat for borgeren, hvis hjemvisningen betød, at ydelsen i sit hele bortfaldt. Eksempel: En kommune har bevilget en borger et ophold på et botilbud, som borgeren er flyttet ind på, men samtidig klager borger, fordi denne hellere vil bo på et andet botilbud. Ankestyrelsen mener, at der mangler væsentlige oplysninger i sagen, og hjemviser den til fornyet behandling. Ankestyrelsen bestemmer samtidig, at borger skal blive boende på botilbuddet, indtil kommunen har truffet en ny afgørelse. Ellers ville konsekvensen af hjemvisningen være, at borgeren skulle fraflytte i perioden, indtil kommunens nye afgørelse. Det er altså vigtigt, at kommunen er klar over, at den altid skal overveje retsvirkningen af, at sagen skal gå om, når Ankestyrelsen hjemviser en afgørelse. Hvad betyder det for borgeren i mellemtiden? Ofte vil det betyde, at borgeren skal stilles, som om afgørelsen aldrig var truffet. Ankestyrelsens afgørelser På baggrund af en henvendelse fra Folketingets Ombudsmand og opdateringer af vores afgørelsesskabeloner, vil Ankestyrelsen forsøge at angive retsvirkningerne af den konkrete hjemvisning. Det vil fremover i højere grad fremgå af første side af afgørelsen, hvad retsvirkningen er, når en afgørelse er hjemvist, herunder om førsteinstansen skal genoptage hjælpen/udbetalingen med virkning fra standsningstidspunktet. Retsvirkningen vil også kunne være uddybet yderligere senere i afgørelsen. Det kan forekomme, at Ankestyrelsen ikke får tilkendegivet tilstrækkeligt præcist, hvad der skal ske i perioden, indtil kommunens nye afgørelse foreligger. I de tilfælde skal kommunen overveje, hvad retsvirkningerne af afgørelsen er, alligevel. Eksempel: En kommunen har bevilget en borgere en kontant tilskudsordning efter servicelovens § 95. Borgeren klager. Ankestyrelsen vurderer, at sagen er mangelfuldt oplyst, og hjemviser sagen til fornyet behandling. Hjemvisningen indebærer, at kommunens afgørelse ophæves, hvilket betyder, at den allerede bevilgede ordning bortfalder, og borgeren derfor står helt uden den bevilgede hjælp. Kommunen (og borgeren) kan kontakte Ankestyrelsen med henblik på, at der bliver taget stilling til, hvad der skal gælde i den mellemliggende periode. Her kan du finde yderligere information Ankestyrelsen har fastslået retsvirkningen af styrelsens hjemvisninger i blandt andet principmeddelelserne R-15-00, F-3-00, U-10-01, F-7-01, D-8-03 og A-4-06. Find principmeddelelser her Se fx R-15-00: ”Retsvirkningen af en annullation af en afgørelse om standsning af en ydelse er som hovedregel, at den tilkendte ydelse skal fortsætte, med mindre ankeinstansen har tillagt afgørelsen en anden retsvirkning.” Sidst opdateret 15.12.2022 phhmw DUKH om HJEMVISNINGER https://www.dukh.dk/Guides-og-Praksi...---Hjemvisning ""Fra 1.7.2018 er der vedtaget en ændring, som betyder at de fastsatte frister også gælder for hjemviste afgørelser. ”Fristerne efter § 3, stk. 2, gælder også ved kommunalbestyrelsens behandling af afgørelser efter lov om social service, som er hjemvist af Ankestyrelsen. Fristerne regnes fra modtagelsen af Ankestyrelsens afgørelse.”" MEN,............. her ser vi gennem år, at kommunerne bruger alle kneb, lovlige som bevidste ulovlige kneb, for ikke at borgerne skal kende til sin dato for en normal afgørelse. Det gør kommunerne helt bevidst ved at kommunalbestyrelsen ikke vedtager sagsbehandlingsfrister inden for alle lov-§§, iht Retssikkerhedslovens § 3 stk. 2, hvor der normalt skal falde en kommunal afgørelse. Trods at Folketinget vedtog Retssikkerhedsloven i 1998 Skærpede loven i 2009 samt 3 x i 2018 En Gordisk knude for borgerne at løse. Magten overlades igen og igen til de kommunale forvaltninger, uden om Folketingets love, her RSL § 3 stk.2 Derfor: KEND DIN SAGSBEHANDLINGSFRIST FØR DU AFSENDER EN ANSØGNING OM HJÆLP, som skal findes på din personlige kommunes hjemmeside, på et let-findeligt sted. Det er ene og alene kommunalbestyrelsens ansvar, at vedtage en kommunens serviceniveau, aldrig din sagsbehandler eller andre ansatte kommunale forvaltningsmedarbejdere, Kommunaldirektører, Forvaltningschefter, Socialrådgivere etc Hilsen Peter ![]() SENESTE UDVIKLING. april 2024 Men, Ankestyrelsen med Tilsyn har vedtaget, uden om Folketinget, grundet at der IKKE nævnes et delligationsforbud at de 98 kommunalbestyrelser kan uddelligere opgaven, som Folketinget har vedtaget ved lov i 1998: til de 98 kommunale forvaltninger, som foregår i skrivende stund 2024. Derved er de ansatte i forvaltningerne der fastsætter en kommunes serviceniveau. Sagsbehandlingsfrister iht RSL § 3 stk.2 Uden at der er krav om at politikerne i kommunalbestyrelsen skal godkende ændringer i længden af sagsbehandlingsfrister iht Retssikkerhedslovens § 3 stk. 2 trods Folketinget ved lov har vedtaget og skærpet loven i 2010, 2018 samt 2022. https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2024/261 Kapitel 2 Borgeren § 3. Kommunalbestyrelsen skal behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt med henblik på at afgøre, om der er ret til hjælp og i så fald hvilken. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal på de enkelte sagsområder fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet. Fristerne skal offentliggøres. Hvis fristen ikke kan overholdes i en konkret sag, skal ansøgeren skriftligt have besked om, hvornår ansøgeren kan forvente en afgørelse. Bemærk ordet at Ankestyrelsen Tilsynet i 2 år har brugt ordet “ansøgnings§§” men har fortrudt og gået tilbage til formuleringen "de enkelte sagsområder” hvor formålet er, at det kan misfortolkes. SPØRGSMÅL: Ankestyrelsen har sanktionsmulighed, kaldet fogedforretning, hvor de har myndighed til at uddele personlige bøder til en kommunalbestyrelse, hvis denne ikke retter ind efter Ankestyrelsen Tilsynets rekommandationer. Hvilket Tilsynet IKKE har gjort brug af siden 2013 trods de har modtaget over 500.000 sager fra kommunerne og borgerne. Kan ansatte i de kommunale forvaltninger blive udsat for dagbøder, hvis ikke de overholder loven og Ankestyrelsens Tilsyns rekommendationer? S.U. Skal forvaltningerne ved ændring af en kommunes serviceniveau, sagsbehandlingsfristerne længde have kommunalbestyrelsen godkendelse? S.U. Hvordan fanger de kommunale forvaltninger situationen når Ankestyrelsen HJEMVISER en sag tilbage til kommunerne til fornyet sagsbehandling?S.U. Hvis forvaltningen ikke får vedtaget frister inden for alle områder eller ansøgnings§§ kan lovgivningen om HJEMVISNINGER ikke overholdes. Med venlig hilsen Peter Hansen på vegne af #enmillionstemmer & k10.dk Bilag #enmillionstemmer har indklaget Ankestyrelsen Tilsynet for Folketingets Ombudsmand pga deres ADFÆRD, hvor der ikke bliver overholdt FOB 2018-11 fra Ombudsmanden: https://www.retsinformation.dk/eli/fob/2018/11 “"Ombudsmanden udtalte, at en sagsbehandlingstid på mere end to år og to måneder frem til beslutningen om ikke at rejse en tilsynssag var for lang. Sagsbehandlingstiden i sagen oversteg langt de mål for gennemsnitlig liggetid, som var fastsat for det kommunale tilsyn for 2015, 2016 og 2017.”” Hvor Ankestyrelsens Tilsyn bruger langt over det dobbelt tid, før de giver afslag 5 år efter første klage Svaret fra Ombudsmanden er endnu ikke modtaget. Sidst redigeret af phhmw; 28-04-2024 kl. 16:36. |
![]() |
![]() |
![]() |
#9 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.004
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Her ser vi gennem år, at kommunerne bruger alle kneb, lovlige som bevidste ulovlige
Tidligere nævnt i denne tråd.
Andre har også en mening: "Gruopvækkende" snyd i socialsager: Kommuner fejler bevidst i sagsbehandlingen https://www.dagens.dk/indland/gruopv...0q-qH4362wj91Y Der begås fejl i fire ud af 10 socialsager i kommunerne – og fejlene begås ofte bevidst, så kommunerne sparer penge. Det er forrykt, mener DF og Det Radikale Venstre, som vil straffe kommuner, der snyder i sociale sager. Ankestyrelsen opgjorde i forrige uge, at kommunerne begår fejl i fire ud af 10 social-sager. https://ast.dk/nyheder/nyheder/nyhed...ud-af-ti-sager Fejlene betyder, at borgere ikke får de ydelser, de måske eller er berettiget til. Mange af fejlene begås bevidst af kommunerne, der kan spare penge ved at trække en sag i langdrag eller slet og ret fejlbehandle. Sådan lød det på en konference afholdt af Advokatrådet i København sidste torsdag. DF og R vil stoppe snyderiet Det skal være slut med snyderiet, lød meldingen fra både Dansk Folkeparti og de radikale på konferencen, der udviklede sig dramatisk på baggrund af oplysningerne. Hvis en kommune bevidst snyder en borger, der har ret til sociale ydelser, så skal kommunen, dens ansvarlige ledelse eller begge parter straffes med erstatningskrav og bøder, mener de to partier. Dansk Folkepartis handicapordfører Karina Adsbøl har allerede før konferencen fremsat et beslutningsforslag, der skal gøre det muligt at straffe kommunerne og deres ledende medarbejderne - foreløbigt i sager om omsorgssvigt over for børn. Marianne Jelved har tidligere stemt imod et beslutningsforslag med tilsvarende indhold. Men i løbet af aftenen lod hun sig overbevise om, at noget må gøres. Hun opfordrede de tilstedeværende til at komme med materiale, som hun kunne tage med til den radikale folketingsgruppe. - Det må have konsekvenser for kommunerne, når de laver fejl. Ellers sker der ingenting, sagde Marianne Jelved. Fejler med vilje På konferencen, der handlede om retssikkerhed i de kommunale forvaltninger, kunne et stort antal advokater og repræsentanter for patientorganisationerne fortælle om, hvordan der langt fra altid er tale om hændelige fejl med gode undskyldninger fra kommunernes side. ”Gruopvækkende”, kaldte forkvinden for socialchefernes forening, Kirsten Jacobsen, således de mange vrede og ofte følelsesladede indlæg. Da både socialministeren og Kommunernes Landsforening havde sagt nej til at møde op, var det hende alene, der blev skydeskive for vreden. De mange udsagn fra salen indeholdt en fælles historie: Mange – men dog ikke alle – kommuner træffer bevidst forkerte afgørelser. Da sagsbehandlingen kan vare i årevis, kan kommunerne spare mange penge undervejs. Sådan foregår snyderiet Et eksempel på snyderiet er en virkelig sag, der fandt sted for tre år siden. Her søgte en ADHD-ramt kvinde på Frederiksberg at blive godkendt til et fleksjob. Hun kunne ikke klare et fuldtidsjob, så det var enten dét eller slet ikke noget job. Desværre for hende fandtes der på dét tidspunkt en regel, der betød, at hvis en sag om fleksjob ikke var færdigvurderet inden for et år, mistede borgeren hele ydelsen. Og da dette år var gået, var kommunen endnu ikke færdig med at sende kvinden til nye specialister, der skulle se på, om hun dog ikke på en eller anden måde kunne klare et fuldtidsjob. Kvinden var kun uden ydelse i cirka tre måneder, inden hun blev godkendt til fleksjob. Men der kom kun skred i sagen, fordi hun for egne midler hyrede en advokat til at føre sagen for sig. På den vis forsøger kommunerne dermed at trække en sag i langdrag, så de til sidst ungår at udbetale ydelser til ellers berettigede borger. Kommuner retter ikke ind efter kritik Selv når Ankestyrelsen underkender en kommunal afgørelse, kan kommunerne finde på at lade være med at rette ind. Så må borgerne klage én gang mere. Er kommunerne lidt mere raffinerede, kan de følge Ankestyrelsens afgørelse – men så f.eks. et år senere igen tage ydelsen fra borgeren, med en begrundelse, der til forveksling ligner den, som allerede er underkendt. Så må hele sagsbehandlingen begynde forfra. Og igen sparer kommunen ofte meget store beløb, mens det står på. Fakta: I dansk ret bruger man det princip, at der skal være et konkret økonomisk tab, før man kan få erstatning. Det har betydning i mange sager, hvor f.eks. handicappede er blevet nægtet praktisk hjælp, de ifølge loven havde ret til. Det har nok lidt under den manglende hjælp, men de har ikke tabt penge, og så er kommunen ikke erstatningspligtig for sine fejl. I Danmark er der heller ikke tradition for at straffe offentligt ansatte, selv om de begår fejl, der ifølge loven er strafbare. Den normale sanktion vil blot være en påtale fra et klagenævn. I de groveste tilfælde kan der blive tale om advarsler eller fyringer - med fratrædelsesgodtgørelse. Selv om Anklagemyndigheden som regel vil henvise den slags sager til et klagenævn, fremgik det af konferencen, at nogle fagfolk på egen hånd er begyndt at eksperimentere med, om de kan bruge domstolene til at disciplinere kommunerne. En konsulent fra Dansk Metal oplyste f.eks., at man allerede havde meldt flere kommuner til politiet. En barriere for at bruge domstolene er, at det er meget dyrt. Men de to politikere var åbne for, at der kan blive tale om hjælp til advokatregningen i den slags sager. phhmw Derfor kend din sagsbehandlingstid og datoen for din normale afgørelse, fastsat af din kommunalbestyrelsen, aldrig af kommunale ansatte. Hvis fristen overskrides SKAL du have skriftlig besked og en ny frist. Følger du ikke dette råd, overlader du din skæbne til kommunale ansatte, i strid med Folketingets love. Beslutningen er din egen. Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
#10 |
Moderator
Tilmeldingsdato: 08-12 2005
Lokation: Dragør Danmark
Indlæg: 12.004
Styrke: 34 ![]() ![]() ![]() ![]() |
Derfor,...........
Tiden går TIK TAK........
ET TABT STYKKE GULD KAN FINDES IGEN. ET TABT STYKKE TID, ALDRIG. Derfor skal du forstå din rettighed, med Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 Hilsen Peter ![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
|
|