![]() |
|
Udtalelser fra Ankestyrelsen
Eksempelvis søgning på "retssikkerhed"
https://ast.dk/tilsynet/udtalelser/u...ikkerhedsloven Udtalelser Ankestyrelsen har fået en ny database med tilsynsudtalelser. Databasen indeholder tilsynsudtalelser tilbage fra 2007. Udtalelserne er fordelt på en række overordnede emner, som du kan søge på. Du kan også søge på en lang række stikord og på en bestemt periode. Desuden kan du lave en fritekstsøgning, som søger ned i de enkelte udtalelser. Til hver enkelt udtalelse er der en titel og et resumé, så det er muligt hurtigt at få et overblik over, hvad sagen nærmere handler om. Det vil også være markeret, hvis den enkelte udtalelse er udgået og hvorfor. Hvis det er relevant, vil der ved udtalelserne være link til både internt og eksternt materiale. Det kan for eksempel være tilsynsudtalelser fra Indenrigs- og Boligministeriet. Vi har 37 udtalelser i databasen. Viser 0-10 af 37 Stikord: Retssikkerhedsloven SORTER Nyeste til ældste Søg og du skal få svar. Hilsen Peter (y) |
Langeland kommune
1. marts 2021.
Antallet af sager, som Ankestyrelsen sender tilbage til Langeland kommune, er høj, mener Søren Blæsbjerg, der er en del af den socialretlige forskningsgruppe på Aalborg Universitet. Han mener, at det bør overvejes politisk, om der skal sanktioner til hos kommunerne. André Majlund Jensen [email protected] Langeland: Søren Blæsbjerg er en del af den socialretlige forskningsgruppe på Aalborg Universitet og underviser desuden i socialret samt forvaltningsret på socialrådgiveruddannelsen. Avisen har spurgt ham, hvor alvorligt det er, når Langeland Kommune får sendt 40 procent af ankede sager på social- og beskæftigelsesområdet tilbage fra Ankestyrelse. - Hvis Ankestyrelsen omgør en sag, så er det fordi at den er behæftet med så markante fejl, at den enten er direkte forkert, eller at det er så markante fejl, at afgørelsen bliver ugyldig. Så det er alvorlige fejl, siger han. Hvad er så forskellen på, når Ankestyrelsen ændrer og ophæver sagerne kontra hjemviser dem? - Hvis man ændrer en sag, er det fordi, at de (Ankestyrelsen, red.) eksempelvis ændrer et afslag til en bevilling. Og hvis man hjemviser en sag, så er det, fordi de ikke kan afgøre, om sagen skal ændres. Det kan være, hvis der mangler oplysninger i sagen. Så i hjemvisningen kan der ligge, at hvis der mangler oplysninger i sagen, så skal kommunen indhente de manglende oplysninger og så træffe en ny afgørelse i sagen. Hos Langeland Kommune taler politikere og embedsmænd om de små tals lov, når der er tale om en omgørelsesprocent på 40 ud fra 65 sager. Er det den rigtige måde at se det på? - 40 procent er højt, og der skal man så huske på, at det er sager, som kommunen har kigget på to gange, så de har både truffet en afgørelse, man har fået en klage, revurderet den og fastholdt afgørelsen. Og det er alle de påklagede afgørelser, så det er jo stadigvæk et markant tal. Og det er klart, at i en mindre kommune, er der jo færre afgørelser,, men det ændrer ikke ved, at der i 40 procent af de påklagede afgørelser, er sket fejl. - Ankestyrelsen gennemfører også praksisundersøgelser, altså en slags stikprøvekontroller, på sager, der er ikke er blevet påklaget, og der er billedet faktisk nogenlunde det samme med fejl i sagerne. Kommunen siger, at der ikke er noget erklæret mål om, at tallet skal ned, men at de vil tage ved lære af fejlene og ændre det for fremtiden. Hvad tænker du om det? - Jeg synes jo, at 40 procent er en høj omgørelsesprocent. Så min vurdering er, at hvis man har så høje omgørelsesprocenter, så bør man arbejde på at få dem ned, siger Søren Blæsbjerg og forklarer, at der kan være penge at spare for kommunen. - I sager omkring eksempelvis hjemmehjælp eller socialpædagogisk bistand kan det være en fordel for kommunerne, idet kommunerne ikke sanktioneres, hvis de begår sagsbehandlingsfejl. Dermed sparer de den udgift, der er til hjemmehjælp eller socialpædagogisk bistand i den periode, hvor borgeren ikke får den berettigede hjælp. Søren Blæsbjerg mener derfor, at det bør overvejes politisk, om der skal være en sanktion over for kommunerne, som begår sagsbehandlingsfejl. - Det kan eksempelvis være i form af godtgørelse til borgerne, siger han. HJEMVISNING.: https://www.dukh.dk/ref.aspx?s=-300042&id=361&pageid=13 Langeland kommunes ulovlige sagsbehandlingsfrister iht RSL § 3 stk.2 https://langelandkommune.dk/kommunen...handlingstider Hilsen Peter :evil: |
Een ulovlighed går igen og igen ved alle sociale sager.
Derfor oprettede jeg denne tråd for 17 år siden.
Her stifteren af #enmillionstemmer Monica Lylloff, som har samlet ca 52.000 stemmer til et Borgerforslag, sammen med den hårde kerne af #enmillionstemmer. Hvor kravet er at handicapområdet skal væk fra kommunerne: https://www.borgerforslag.dk/se-og-s...pQxCrXU089LFkU Men tilbage til Monica Lylloff egen virkelighed, som på ingen måde skal nedsættes i sin omtale, men i min virkelighed er en "standard sag", fordi der er så mange af disse sager, med handicappede børn, i familier som skal kæmpe så hårdt for deres rettigheder Den virkelighed kan være rå og ubarmhjertig, at læse om, som jeg hermed opfordre dig til at læse. https://www.berlingske.dk/hovedstade...-_ARYhCUEcFr_E Denne ene sætning, i Monica Lylloff artikel, er denne tråds budskab: ""I stedet blev de mødt af lange sagsbehandlingstider om alt fra bevilling af en handicapvenlig bil til klapvogn og skoletilbud"" Det er denne tråds hovedbudskab, fordi lange sagsbehandlingstider til hårdt ramte familier, har Folketinget vedtaget ved lov, at her skal borgerne modtage uopfordret retssikkerhed. Kende sin normale afgørelsedato. Folketinget vedtog Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 i juni 1998, som er skærpet adskillige gange siden. Alligevel ser vi kommunale embedsmænd, forvaltningschefer, kommunaldirektører, politikere, sagsbehandlere og socialrådgivere udvise en sygelig kreativitet, for at borgerne ikke får kendskab til, at kende sin sagsbehandlingsfrist iht RSL § 3 stk2. I 2009 fik jeg personligt skærpet Retssikkerhedslovens § 3 stk.2, efter 8 års brevskriveri, møder med folketingspolitikere, 33 vundne sager ved Tilsynet for til sidst at få Karen Jespersen, V, Velfærdsminister til at fremkomme med et "Teknisk" lovforslag, som kom gennem Folketinget. Bare et eneste ord blev udskiftet i loven. "Kommune" blev udskiftet med "Kommunalbestyrelsen" Det betød, som Folketinget altid har ment, at det er kommunalbestyrelsen som vedtager og offentliggøre sagsbehandlingsfrister, inden for hvert område, hvor der falder en kommunal afgørelse. Aldrig må det være en kommunal ansat, sagsbehandler, socialrådgiver der bestemmer en kommunes serviceniveau. Derfor skal du altid kende til din sagsbehandlingstid FØR du afsender en given ansøgning om hjælp, som ifølge loven skal kunne findes på din kommuneshjemmeside på et let tilgængeligt sted. Det kaldes retssikkerhed. Denne tråd viser, med al tydelighed, at kommunerne fortsætter med deres kreativitet, for at borgerne ikke får kendskab til sin sagsbehandlingstid. Derfor vil jeg fortsætte denne tråds budskab, så længe jeg lever. TAK, til #enmillionstemmer Monica Lylloff og CO med familier, som har udført et kæmpearbejde med at samle os handicappede til modstand imod ulovligheder og bizarre sagsforløb. Hilsen Peter (y) Bilag https://www.facebook.com/groups/bakopomdepaarorende Offentlig gruppe · 29,6 tusind medlemmer;) https://www.facebook.com/hashtag/enmillionstemmer Hvorfor skal du kende til Retssikkerhedslovens § 3 stk.2? http://www.k10.dk/showthread.php?t=37742 http://www.k10.dk/index.php?pageid=s...arfrister_2008 |
Vejledning om retssikkerhed og administration på det sociale område
https://www.retsinformation.dk/eli/retsinfo/2019/9330
VEJ nr 9330 af 21/03/2019 "Gældende" Kapitel 4 Frister for afgørelser § 3. Kommunalbestyrelsen skal behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt med henblik på at afgøre, om der er ret til hjælp og i så fald hvilken. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal på de enkelte sagsområder fastsætte frister for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet. Fristerne skal offentliggøres. Hvis fristen ikke kan overholdes i en konkret sag, skal ansøgeren skriftligt have besked om, hvornår ansøgeren kan forvente en afgørelse. § 3 a. Fristerne efter § 3, stk. 2, skal for afgørelser efter lov om social service offentliggøres på og fremgå tydeligt af kommunens hjemmeside. Fristerne efter § 3, stk. 2, gælder også ved kommunalbestyrelsens behandling af afgørelser efter lov om social service, som er hjemvist af Ankestyrelsen. Fristerne regnes fra modtagelsen af Ankestyrelsens afgørelse. Fastsættelse af frister for sagsbehandlingstiden 34. For borgerne har indholdet i afgørelserne og kvaliteten af ydelserne afgørende betydning. Men for den enkelte borger har den måde, som en myndighed behandler hans eller hendes sag på, også stor betydning, herunder at sagsbehandlingen sker hurtigst muligt. Derfor skal kommunen efter § 3, stk. 1, behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt. 35. Kommunen skal desuden efter § 3, stk. 2, fastsætte serviceniveauet for sagsbehandlingstider i kommunen. Kommunen skal – på de enkelte områder fastsætte en generel frist for, hvor lang tid der må gå fra modtagelsen af en ansøgning, til afgørelsen skal være truffet, – give borgeren besked, hvis fristen for at træffe afgørelse i en konkret sag ikke kan overholdes, og – offentliggøre oplysninger om de frister, der gælder i kommunen. 36. § 3, stk. 2, handler om de tilfælde, hvor en borger har søgt om hjælp, og hvor borgeren derfor har interesse i at få oplyst, hvor lang tid der vil gå, før der foreligger en afgørelse. Reglen er således ikke udformet med henblik på de situationer, hvor forvaltningen uden en ansøgning fra en borger (ikke-ansøgningssager) rejser spørgsmål om, hvorvidt der er behov for hjælp. Det sker f.eks. i visse sager efter servicelovens kapitel 11 om foranstaltninger af væsentlig betydning af hensyn til et barns eller en ungs særlige behov for støtte. 37. Det fremgår af § 2 i Udbetaling Danmark-loven og § 2 i retssikkerhedsbekendtgørelsen, at retssikkerhedslovens § 3 finder tilsvarende anvendelse ved Udbetaling Danmarks varetagelse af opgaver på sine sagsområder. Fristernes længde 38. Der er ikke i retssikkerhedsloven eller dens forarbejder givet anvisninger på, hvor korte eller hvor lange fristerne kan være. Det er derfor myndighedens opgave at fastsætte fristerne for at træffe afgørelse som led i lokale prioriteringer af, hvordan kommunens samlede ressourcer bedst anvendes. Fristerne kan afhænge af de enkelte sagstyper. En frist kan dog være for lang i forhold til kravet om, at spørgsmål om hjælp skal behandles så hurtigt som muligt. Hvis der i lovgivningen er fastsat en frist for et område, gælder denne frist. F.eks. fastsætter pensionslovens § 21, stk. 1, at kommunen skal træffe afgørelse om førtidspension senest 3 måneder efter tidspunktet for sagens overgang til behandling efter reglerne om førtidspension. Særligt for behandlingen af klagesager indeholder §§ 10-14 og 16 i retssikkerhedsbekendtgørelsen regler om frister for genvurderingen af klagesager. Hvornår begynder en frist at løbe? 39. Det fremgår af § 3, stk. 2, at fristen regnes fra det tidspunkt, hvor myndigheden har modtaget en ansøgning, og omfatter tiden, indtil afgørelsen er truffet. Skriftlig besked 40. Hvis myndigheden ikke kan træffe en afgørelse inden for den frist, som myndigheden har fastsat, skal ansøgeren skriftligt have dette at vide, og myndigheden skal oplyse, hvor lang tid borgeren kan forvente, at der vil gå, før myndigheden kan træffe en afgørelse. Hvis myndigheden ikke kan træffe en afgørelse, f.eks. fordi der mangler visse lægelige oplysninger, kan myndigheden opfylde kravet ved at oplyse borgeren om, at der vil blive truffet afgørelse, når ansøgeren eller myndigheden har fremskaffet de manglende lægelige oplysninger. I nogle tilfælde kan man forudse, at der skal fremskaffes en del oplysninger, inden sagen er klar til afgørelse. I sådanne tilfælde er det ofte umuligt at sige noget præcist om, hvor lang tid der vil gå, før der kan træffes en afgørelse. Myndigheden kan i disse tilfælde oplyse borgeren om, hvor langt sagen er, og at afgørelsen ikke kan træffes, før oplysningerne er fremskaffet. Forskellige generelle frister 41. Efter loven er det ikke et krav, at der for hver individuel ansøgning skal træffes en beslutning om, hvad fristen i den konkrete sag skal være. Det fremgår af lovforarbejderne til bestemmelsen (jf. lovforslag L 117 2008/1), at den enkelte kommunalbestyrelse skal fastsætte frister for alle relevante sociale sagsområder, ikke kun for nogle af sagsområderne. Det gælder dog ikke, hvis der i lovgivningen er fastsat en særskilt frist på det pågældende område. I så fald gælder denne frist. En kommunalbestyrelse kan fastsætte en eller flere frister for det enkelte sagsområde og er ikke forpligtet til kun at fastsætte én frist for det enkelte sagsområde. Fristerne skal knyttes til et enkelt sagsområde. Der kan ikke under ét fastsættes én frist for samtlige sociale sagsområder. Der er imidlertid intet til hinder for, at en kommunalbestyrelse kan fastsætte samme sagsbehandlingstid for flere forskellige sagsområder. Det overlades til de enkelte kommunalbestyrelser at inddele afgørelsessager på det sociale område i hensigtsmæssige sagsbehandlingsområder. Frister kan være længere for typer af sager, som erfaringsmæssigt kræver længere tid, før der kan træffes en afgørelse, og der kan fastsættes kortere frister for sager, som normalt kan afgøres hurtigt. Fristerne bør være realistiske, så de f.eks. svarer til den tid, der i praksis går med at behandle 80-90 procent af sagstypen. Se også punkt 46 om overholdelse af frister. Fristerne skal offentliggøres 43. Efter retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, skal alle de fastsatte frister offentliggøres. Fristerne for afgørelser efter serviceloven skal offentliggøres på og fremgå tydeligt af kommunens hjemmeside. Det er fastsat i § 3a, 1. pkt. Ifølge forarbejderne til bestemmelsen (jf. lovforslag L 162 2018/1) skal det forstås som et sted, hvor det er logisk for borgeren at lede efter netop sagsbehandlingsfristerne for behandlingen af sådanne sager. Det kan f.eks. være et sted på hjemmesiden i tilknytning til omtalen af den ydelse, som den pågældende sagsbehandlingsfrist vedrører. Kravet om, at fristerne skal fremgå tydeligt et sted på kommunens hjemmeside, betyder således ikke nødvendigvis, at sagsbehandlingsfristerne skal være på hjemmesidens forside. Kravet i loven om offentliggørelse på kommunens hjemmeside er ikke til hinder for, at kommunen også kan offentliggøre sagsbehandlingstiderne på anden vis, f.eks. på www.borger.dk, ved opslag i institutioner, i lokalaviser m.v., hvis dette findes hensigtsmæssigt ved siden af offentliggørelse på kommunens hjemmeside For andre frister er det efter § 3, stk. 2, overladt til kommunen at beslutte, hvordan offentliggørelsen skal ske. Det fremgår dog af lovforarbejderne til bestemmelsen (jf. lovforslag L 117 2008/1), at det forudsættes, at offentliggørelsen sker på en måde, der er sædvanlig i kommunen, og således, at de borgere, som de enkelte sagsbehandlingsfrister må forventes at interessere, har gode forudsætninger for at gøre sig bekendt med fristerne. Også disse frister kan f.eks. hensigtsmæssigt offentliggøres på kommunens hjemmeside. Udbetaling Danmark offentliggør frister på www.borger.dk. Frister for afgørelser og ikke for faktisk forvaltningsvirksomhed 44. Reglen i § 3, stk. 2, gælder i de tilfælde, hvor resultatet af myndighedens behandling vil munde ud i en afgørelse. § 3, stk. 2, gælder ikke ved beslutninger, der træffes som led i faktisk forvaltningsvirksomhed. Ved faktisk forvaltningsvirksomhed forstås den faktiske gennemførelse af myndighedens opgaver efter den sociale lovgivning. Det er f.eks. faktisk forvaltningsvirksomhed, når hjemmehjælperen eller pædagogen udfører sit arbejde og giver hjælp til en borger (se punkt 240). Frister for sager efter serviceloven, der er hjemvist af Ankestyrelsen 45. Det er fastsat i § 3 a, 2. pkt., at de frister, kommunalbestyrelsen har fastsat for afgørelsen af sager efter serviceloven, også skal gælde for afgørelser efter serviceloven, der er hjemvist af Ankestyrelsen. Fristen for den fornyede afgørelse i hjemviste sager regnes fra kommunens modtagelsen af Ankestyrelsens afgørelse om hjemvisning. Kommunalbestyrelsen har ikke pligt til at behandle hjemviste sager hurtigere end andre sager, men der vil ikke være noget til hinder for, at kommunalbestyrelsen behandler disse sager langt hurtigere end den fastsatte frist, hvis dette er muligt. Det kan f.eks. dreje sig om sager, hvor den mangel, der har ført til hjemvisning, forholdsvist enkelt vil kunne udbedres. Sanktioner 46. Der er ikke i retssikkerhedsloven fastsat særlige regler om sanktioner, hvis en myndighed overtræder § 3. Ankestyrelsen kan i forbindelse med behandling af en klage over en afgørelse påse, om der er fastsat en frist for sagstypen, og om ansøgeren har fået sin afgørelse inden for den fastsatte frist, eller har fået skriftlig besked, hvis fristen ikke er overholdt. Det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget til den oprindelige bestemmelse (jf. lovforslag L 228 1996/1), at hvis administrationen i større omfang i det daglige ikke lever op til de frister, som kommunalbestyrelsen har fastsat, og hvis kommunen undlader at justere arbejdsrutiner og arbejdsgange eller at fastsætte en ny frist, som forvaltningen har realistiske muligheder for at overholde, kan der efter omstændighederne være tale om lovbrud. Se også punkt 41 om udtalelse fra ombudsmanden om overholdelse af frister. Videre fremgår af bemærkningerne, at de almindelige kommunale tilsynsmyndigheder derfor vil kunne gå ind i en bedømmelse af en overtrædelse af bestemmelsen. Se kapitel 42 om de kommunale tilsynsmyndigheder. Udbetaling Danmark 47. Beskæftigelsesministeren fører tilsyn med, at Udbetaling Danmark fastsætter frister for sagsbehandlingen i Udbetaling Danmark på de områder, hvor reglerne om frister i retssikkerhedsloven finder tilsvarende anvendelse. Se kapitel 43 om tilsyn med Udbetaling Danmark. HJEMVISNINGER https://www.dukh.dk/ref.aspx?s=-300042&id=361&pageid=13 Fra 1.7.2018 er der vedtaget en ændring, som betyder at de fastsatte frister også gælder for hjemviste afgørelser. ”Fristerne efter § 3, stk. 2, gælder også ved kommunalbestyrelsens behandling af afgørelser efter lov om social service, som er hjemvist af Ankestyrelsen. Fristerne regnes fra modtagelsen af Ankestyrelsens afgørelse.” phhmw Hvilket kan blive vanskeligt, at overholde, hvis en kommune ikke vedtager og offentliggøre sagsbehandlingsfrister inden for ALLE områder, hvor der falder en kommunal afgørelse. DUKH Om fastsættelse, offentliggørelse og overholdelse af sagsbehandlingsfrister https://www.dukh.dk/ref.aspx?s=-3000...2334&pageid=13 Hilsen Peter (y) Bialg EKSEMPEL på en afgørelse over en klage til Tilsynet. Kalundborg kommune https://ast.dk/tilsynet/udtalelser/u...files/1495.pdf I øvrigt en korrekt afgørelse, hvor borgerne i årevis har klaget til Tilsynet, uden succes. DUKH. Om fastsættelse, offentliggørelse og overholdelse af sagsbehandlingsfrister https://www.dukh.dk/ref.aspx?s=-3000...2334&pageid=13 EKSEMPEL på en tilfældig kommune: https://www.kk.dk/artikel/sagsbehand...lforvaltningen Som skal kendes FØR en given ansøgning afsendes til kommunen |
Ankestyrelsen giver klar besked om sagsbehandlingsfrister
https://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/20...aMeXlBUrZkpMT0
Nordfyns Kommune har fået et lille rap over fingrene af Ankestyrelsen, fordi det først beregnede sagsbehandlingsfrister fra det tidspunkt, hvor sagen er fuldt oplyst. Hvornår er det korrekte tidspunkt at beregne sagsbehandlingsfristen fra? Det svar har Ankestyrelsen nu givet en pejling på baggrund af en sag fra Nordfyns Kommune. Kommunen havde nemlig den praksis på det sociale område først at regne sagsbehandlingsfristen på fire uger fra det tidspunkt, hvor sagen var fuldt oplyst. Men det er ikke en korrekt måde at gøre det på og er i strid med retssikkerhedslovens § 3 stk 2, 1, slår Ankestyrelsen fast. Det sker i citatet: ”Det er på denne baggrund vores vurdering, at sagsbehandlingsfristerne skal beregnes således, at ansøgningstidspunktet er starttidspunktet for fristen, og afgørelsestidspunktet er sluttidspunktet”. DERTIL KOMMER TRE VIGTIGE POINTER I ANKESTYRELSENS AFGØRELSE For det første, at kommunen skal give borger skriftlig besked om forlængelse af sagsbehandlingstiden ud over den fastsatte frist - også selvom kommunen ikke kan fastsætte en konkret dato for, hvornår afgørelsen kan forventes. Ligeledes skal kommune give borgeren skriftlig besked om forlængelse af sagsbehandlingstiden, selvom det må være åbenlyst for borgeren, at sagsbehandlingsfristen ikke kan overholdes i den konkrete sag. Ankestyrelsen slår endvidere fast, at den skriftlige besked om forlængelse af fristen skal ske INDEN fristens udløb. Ankestyrelsen https://ast.dk/filer/tilsynet/nyheds...ss-3-stk-2.pdf Nordfyns Kommunes sagsbehandlingsfrister efter retssikkerhedslovens § 3, stk. 2 [A] har den 17. januar 2017 og 24. januar 2017 skrevet til Statsforvaltningen om Nordfyns Kommunes manglende overholdelse af den offentliggjorte sagsbehandlingstid i hendes ansøgningssag om merudgiftsydelse efter servicelovens § 100. Tilsynet med kommunerne varetages fra 1. april 2017 af Ankestyrelsen, jf. kommunestyrelseslovens § 47, stk. 1. Det er derfor Ankestyrelsen, der nu behandler sagen. På baggrund af henvendelserne fra [A] samt Nordfyns Kommunes redegørelser om kommunens offentliggjorte sagsbehandlingsfrister, har Ankestyrelsen fundet grundlag for at udtale sig om Nordfyns Kommunes praksis vedrørende beregningen af sagsbehandlingsfrister efter retssikkerhedslovens § 3, stk. 2. Vi har endvidere fundet grundlag for at udtale os om kommunens praksis vedrørende fremsendelse af skriftlig besked til ansøger om manglende overholdelse af den udmeldte sagsbehandlingsfrist. Resumé Det er Ankestyrelsens opfattelse, at Nordfyns Kommunes praksis vedrørende beregningen af sagsbehandlingsfrister på det sociale område er i strid med retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, 1. punktum. Det er også vores opfattelse, at Nordfyns Kommunes praksis vedrørende skriftlig besked om manglende overholdelse af den udmeldte sagsbehandlingsfrist er i strid med retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, 3. punktum. Ankestyrelsen beder på den baggrund kommunalbestyrelsen i Nordfyns Kommune om inden 2 måneder at oplyse, hvad Ankestyrelsens udtalelse giver kommunalbestyrelsen anledning til. Nedenfor følger en gennemgang af sagens baggrund og en nærmere begrundelse for Ankestyrelsens opfattelse. Her over Kalundborg kommune, som borgerne har klaget over i årevis. https://ast.dk/tilsynet/udtalelser/u...O4LNc3ovwSKXWI Tilsynsudtalelse om Kalundborg Kommunes sagsbehandlingsfrister efter retssikkerhedslovens § 3, stk. 2 Ankestyrelsen vender hermed tilbage i sagen om Kalundborg Kommunes offentliggjorte sagsbehandlingsfrister efter retssikkerhedslovens § 3, stk. 2. Sagen er rejst som en tilsynssag, da Ankestyrelsen på baggrund af en henvendelse blandt andet blev opmærksom på, at Kalundborg Kommune på det sociale område havde en praksis, hvorefter sagsbehandlingsfristerne først regnedes fra det tidspunkt, hvor alle nødvendige oplysninger var til stede for at kunne træffe en afgørelse. Vi er i forbindelse med sagens behandling desuden blevet opmærksomme på, at kommunen også har offentliggjort en separat ventetid, der ligger forud for den offentliggjorte sagsbehandlingsfrist for visse sager på det sociale område. Disse forhold har givet Ankestyrelsen anledning til – som tilsynsmyndighed – at vurdere, om Kalundborg Kommune herved handler i strid med retssikkerhedslovens § 3, stk. 2. Resumé Ankestyrelsen vurderer, at Kalundborg Kommune handler i strid med retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, 1. punktum, ved at angive en separat ventetid, som ikke indgår i den offentliggjorte sagsbehandlingsfrist i sager på det sociale område. Vi beder Kalundborg Kommune om inden to måneder at oplyse, hvad vores udtalelse giver kommunen anledning til. Vi beder også Kalundborg Kommune om at bekræfte, at kommunen ikke længere beregner sagsbehandlingsfrister fra det tidspunkt, hvor alle nødvendige oplysninger er til stede. Vi beklager den lange sagsbehandlingstid. Sagens oplysninger Ankestyrelsen modtog den 17. september 2017 en henvendelse om Kalundborg Kommunes sagsbehandlingsfrister efter retssikkerhedslovens § 3, stk. 2. Det fremgik af henvendelsen og af Kalundborg Kommunes hjemmeside, at Kalundborg Kommune først beregnede sagsbehandlingsfristerne fra det tidspunkt, hvor alle nødvendige oplysninger var til stede for at kunne træffe en afgørelse, herunder når afsluttende partshøring var foretaget. På den baggrund anmodede Ankestyrelsen som tilsynsmyndighed den 15. februar 2019 om en redegørelse fra Kalundborg Kommune med henblik på Ankestyrelsens overvejelser om, hvorvidt der var anledning til at rejse en tilsynssag i medfør af kommunestyrelseslovens § 47. Vi modtog kommunens redegørelse den 4. marts 2019. Af redegørelsen fremgår det blandt andet: ”Kalundborg Kommune har ved gennemgang af sagsbehandlingsfristerne tillige ændret oplysningerne på hjemmesiden, således det følger retssikkerhedslovens § 10 og Ankestyrelsens praksis. I forhold til kommunens øvrige fagområder, vil Kalundborg Kommune indarbejde tilsvarende praksis.” På baggrund af kommunens redegørelse bad vi den 8. marts 2019 kommunen om at oplyse, når ændringerne fremgik af kommunens hjemmeside. Vi skrev i den forbindelse afslutningsvist: ”Vi henleder i den forbindelse kommunens opmærksomhed på, at retssikkerhedslovens § 3, stk. 2, gælder for det sociale område. Vi henviser herved til, at det for så vidt angår sagsområderne i Visitations- og hjælpemiddelenheden på nuværende tidspunkt fremgår af kommunens hjemmeside, at kommunen anvender en ventetid forud for sagsbehandlingstiden. Det fremgår ligeledes, at sagsbehandlingsfristerne forudsætter, at alle nødvendige oplysninger er til stede for at kunne træffe en afgørelse.” Vi modtog herefter den 15. marts 2019 oplysning fra Kalundborg Kommune om, at kommunen dags dato havde foretaget de nævnte ændringer på kommunens øvrige fagområder. Af kommunens hjemmeside fremgår det for så vidt angår sager inden for det sociale område ikke længere, at sagsbehandlingsfristen forudsætter, at alle nødvendige oplysninger er til stede for at kunne træffe en afgørelse. Det fremgår dog stadig for så vidt angår de sager, som behandles i Visitations- og hjælpemiddelenheden, at der er en ventetid forud for sagsbehandlingsfristen. Eksempelvis fremgår følgende om sager om forbrugsgoder efter servicelovens § 113: phhmw Første gang k10.dk klagede over Kalundborg kommunes ulovlige sagsbehandlingsfrister afviste Tilsynet sagen med at en nærmere undersøgelse ville sandsynligvis ikke vise nogle ulovligheder. PUNKTUM. På daværende tidspunkt ville det tage en jurist ca 40 sekunder at tilvejebringe de nævnte og beviselige ulovligheder. Tilsyneladende er der kommet jurister i Ankestyrelsen som i dag forstår Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 som Folketinget vedtog for 22 år siden. Hilsen Peter :evil:(y) Bilag læs lidt om dette bizarre vanvid og obs på den store arbejdsindsats der skal til for, at få de 98 kommuner til at overholde Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 http://www.k10.dk/showthread.php?t=5664&page=57 http://www.k10.dk/showthread.php?t=5664&page=58 Tilsynets 1ste afvisning. "Du oplyser, at Kalundborg kommune ikke har opfyldt sin forpligtigelse i retssikkerhedslovens §3 stk.2, om at fastsætte og offentliggøre frister for sagsbehandlingen på det sociale område. Statsforvaltningen har besluttet ikke at rejse en tilsynssag, da vi ikke finder grundlag for at antage, at en nærmere undersøgelse, af sagen ville føre til en konstatering af, at Kalundborg kommune har overtrådt den i lovgivning, som Statsforvaltningen påser overholdelse af" Tilsynets 2den afvisning "da vi ikke finder grundlag for at antage, at en nærmere undersøgelse, af sagen ville føre til en konstatering af, at Kalundborg kommune har overtrådt den i lovgivning, som Statsforvaltningen påser overholdelse af" Hvilket vil sige at juristerne ved Tilsynet enten ikke kender lovgivningen eller at de misbruger deres magt til selv at bestemme hvad de gider at have med at gøre. De skulle jo blot læse een linie: "Opstart af sag......... 1 - 12 måneder" som selv en blind kan se er ulovligt. |
Horsens kommune 2021
Kære Horsens kommune.
Jeg har desværre vanskeligheder med at finde Horsens kommune samlede oversigt over sagsbehandlingsfrister iht Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 over alle områder, hvor der falder en kommunal afgørelse. Disse for borgerne vigtige frister skal kune findes på kommunens hjemmeside, på en for borgeren let måde. Med venlig hilsen Peter Hansen Bilag 2019 http://www.k10.dk/showpost.php?p=369150&postcount=693 http://www.k10.dk/showpost.php?p=369201&postcount=696 Kære Peter Hansen Tak for din mail og fordi du gør opmærksom på, at vi i Horsens Kommune har en opgave her, vi skal have løst. Jeg kan forstå, at du også har været i dialog med Horsens Kommunes administration, og jeg kan bekræfte, at der er taget aktion på at få sikret, at de udfordringer, vi har med vores hjemmeside, bliver håndteret hurtigst muligt. Der er dermed en løsning på vej, som skal sikre, at vi lever fuldt ud op til lovgivningens bestemmelser på området. Med venlig hilsen Peter Sørensen Borgmester SPØRGSMÅL Fra: Peter Hansen Sendt: 28. november 2019 18:44 Til: Borgmester, Horsens <[email protected]> Emne: Hvor kan jeg finde de i loven krævede sagsbehandligsfrister iht RSL § 3 stk.2 på kommunens hjemmeside Kære Peter Sørensen, borgmester Horsens kommune. VED.: Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 Jeg har forsøgt at finde de i loven krævede sagsbehandlingsfrister iht Retssikkerhedslovens § 3 stk.2, på kommunens hjemmeside, uden succes. Jeg har forsøgt hjælp via Hotline, uden succes. Jeg har forsøgt at skrive til Borgerrådgiveren som desværre og ganske ubelejligt ikke oplyser sin mail adresse. Det er i strid med loven. Vil du venligst hjælpe mig med at få oplyst, hvor jeg kan finde disse vigtige sagsbehandlingsfriser, inden for alle områder, hvor der falder en kommunal afgørelse. Ansvaret er kommunalbestyrelsens, så du er den sidste, som jeg kan spørge. Med venlig hilsen Peter Hansen |
Ulrik Wilbek Borgmester: Det skulle være så godt….. svar til Mads Georgi
Af Ulrik Wilbek, formand for KL's socialudvalg og borgmester i Viborg Kommune.
https://viborg-folkeblad.dk/artikel/...RcnU8EMOMwIeQ4 Læserbrev: Da jeg for lidt over tre år siden valgte at sige ja til at blive næstformand i KL`s socialudvalg, da jeg samtidig indvilligede i at sidde i Det Centrale Handicapråd, og da jeg efterfølgende blev opgraderet til formand for socialudvalget, havde jeg faktisk kun et mål: At skabe bedre forhold på det specialiserede socialområde og ikke mindst på handicapområdet. Den målsætning har jeg stadig. Jeg har derfor også stået i spidsen for en retssikkerhedsalliance med Danske Handicaporganisationer. Jeg deltager kontinuerligt i en række andre tiltag, som kan skabe bedre forhold for personer med handicap og større tillid mellem parterne. Den gode vilje har ikke altid harmoneret med de reaktioner jeg oplever, når jeg skal udtale mig som formand for KL`s socialudvalg. Stort set alle udtalelser bliver drejet til noget negativt, som nu senest i forbindelse med BPA-ordningen. For det første bliver der altid klippet i interviewene, så alle selverkendelser om, hvad vi kan gøre bedre i KL, bliver udeladt. Og lad mig være den første til at erkende: Der er et stort forbedringspotentiale. For det andet er det som om, at kommunerne og personer med handicap altid skal være på kollisionskurs. Mads Georgi skrev i går her i avisen om min rolle som formand for KL's socialudvalg. Bare rolig, Mads. Jeg har brugt – og bruger rigtig mange ressourcer på, at parterne skal finde fælles fodslag. Hvad angår min konkrete udtalelse om, at kommunerne hverken må give for meget eller for lidt på BPA-ordningen – så er det altså rigtigt. Mit svar: Kære Ulrik Wilbek. Viborg kommune & Kommunernes Landsforening, privat konsulent - og interesseforening. Ingen tillid, uden retssikkerhed. I dit svar mangler jeg ansvarspåtagelse, uden undskyldninger. Jeg mangler handling, uden analyser og flere møder. Hvorfor har jeg meldt dig til Ankestyrelsens Tilsyn? https://www.k10.dk/showpost.php?p=372219&postcount=777 Viborg kommune forsøger, men vi opdager det...... http://www.k10.dk/showpost.php?p=371869&postcount=760 Få timer efter min offentliggørelse af min klage til Tilsynet, over Viborg kommunes ulovlige sagsbehandlingsfrister iht Retssikkerhedslovens § 3 stk.2, hvorfor blev disse ulovligheder fjernet, fra kommunens hjemmeside? Var det et udtryk for, at I du, kommunalbestyrelsen og den forvaltning var bevidst om at Jeres oplysninger var ulovlige? Kalundborg kommune, også ledes af en tidligere repræsentant fra Kommunernes Landsforening, har forsøgt de samme ulovligheder, med stor succes. Succes, fordi Ankestyrelsen`s jurister formodede i årevis, at der ikke var ulovligheder, trods adskillige klager fra borgerne, gennem år. Men jurister må have haft tid til at læse loven, fordi pludseligt udgav Ankestyrelsen en korrekt og lovlig udtalelse, som du bør læse med omhu. https://ast.dk/tilsynet/udtalelser/u...files/1495.pdf Du ønskes en god weekend. Med venlig hilsen Peter Hansen #enmillionstemmer www.k10.dk Hilsen Peter :evil: |
Thisted kommune HJEMVISNINGER
Følgende bedes omdeles til medlemmer af kommunalbestyrelsen
Kære Thisted kommunalbestyrelse, VEDR.: Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 Thisted kommunalbestyrelsen har vedtaget og offentliggjort politikernes serviceniveau: https://www.thisted.dk/OmKommunen/Fa...ider.aspx#h2_4 Hvor der er oplyst en sagsbehandlingstid på 2 måneder for HJEMVISTE sociale sager, fra Ankestyrelsen tilbage til kommunen. “"Hjemviste sager fra Ankestyrelsen……………. 2 måneder." Det er desværre ikke en lovlig eller retvisende sagsbehandlingstid. Løsning: https://www.dukh.dk/ref.aspx?s=-300042&id=361&pageid=13 “"Fra 1.7.2018 er der vedtaget en ændring, som betyder at de fastsatte frister også gælder for hjemviste afgørelser. ”Fristerne efter § 3, stk. 2, gælder også ved kommunalbestyrelsens behandling af afgørelser efter lov om social service, som er hjemvist af Ankestyrelsen. Fristerne regnes fra modtagelsen af Ankestyrelsens afgørelse.”" Håber kommunalbestyrelsen vil tilrette deres offentliggjorte sagsbehandlingsfrister iht RSL § 3 stk.2 Med venlig hilsen Peter Hansen(y) 326.050 |
Ankestyrelsen har 17 udtalelser i databasen sagsbehandlingsfrister
https://ast.dk/tilsynet/udtalelser/u...ndlingsfrister
Offentliggjorte sagsbehandlingsfrister efter retssikkerhedslovens § 3, stk. 2 Hilsen Peter (y) 326.658 |
Vordingborg kommune.
Kære Mikael Smed, Borgmester, Vordingborg kommune.
VEDR.: Retssikkerhedslovens § 3 stk.2 vs HJEMVISNINGER fra Ankestyrelsen. Vordingborg kommunalbestyrelse vedtagne og offentliggjorte sagsbehandlingsfrister er stærkt mangelfulde. Der skal vedtages og offentliggøres sagsbehandlingsfrister inden for alle områder, hvor der falder en kommunal afgørelse. Ref RSL § 3 stk.2 HJEMVISNINGER. Fra Ankestyrelsen tilbage til kommunen https://www.dukh.dk/ref.aspx?s=-300042&id=361&pageid=13 Fra 1.7.2018 er der vedtaget en ændring, som betyder at de fastsatte frister også gælder for hjemviste afgørelser. ”Fristerne efter § 3, stk. 2, gælder også ved kommunalbestyrelsens behandling af afgørelser efter lov om social service, som er hjemvist af Ankestyrelsen. Fristerne regnes fra modtagelsen af Ankestyrelsens afgørelse.” Det bliver vanskeligt at overholde, når Vordingborg kommunes sagsbehandlingsfrister er stærkt mangelfulde og dermed ulovlige. Med venlig hilsen Peter Hansen(y) |
Alt tidssætning er GMT +2. Klokken er nu 07:33. |
|
Lavet i vBulletin® Version 3.8.10
Copyright ©2000 - 2024, Jelsoft Enterprises Ltd.
Copyright © www.k10.dk
Indholdet på K10 - Flexjob & Førtidspension må ikke kopieres eller gengives andre
steder uden først at have indhentet tilladelse til det fra ejeren af K10 - Flexjob & Førtidspension