![]() |
Midlertidig erhvervsevnetabserstatning blev af Retten forhøjet fra 15% til 50%
http://www.elmer-adv.dk/midlertidig-...fra-15-til-50/
Retten i Helsingør har afgjort, at en sygeplejerske var berettiget til midlertidig erhvervsevnetabserstatning efter Arbejdsskadesikringsloven på 50%, og ikke blot de 15% som først Arbejdsskadestyrelsen og senere Ankestyrelsen havde vurderet. Sagen drejer sig om en sygeplejerske, der i august 2010 var udsat for en tilskadekomst i ryggen, som efterlod hende med store smerter, der ikke forsvandt – trods behandling. Hun fik godt et år efter skaden tilkendt godtgørelse for varigt mén svarende til 12%. Hun var endvidere på dette tidspunkt påbegyndt behandling på smerteklinik. Ved en rundbordssamtale i hjemkommunen i december 2011 deltog Arbejdsskadestyrelsens fastholdelsesteam med en sagsbehandler. På dette tidspunkt var sygedagpengene bragt til ophør, uanset at arbejdsskadesagen vedrørende erhvervsevnetabet ikke var afgjort. Ved rundbordssamtalen tilkendegav Arbejdsskadestyrelsens sagsbehandler, at man ville træffe en afgørelse om tab af erhvervsevne, og selvom Arbejdsskadestyrelsens repræsentant erkendte, at skadelidte havde alvorlige smerter og ikke kunne afklares for nærværende, vurderede hun, at sygeplejerskens aktuelle tab af erhvervsevne ville blive ”fastsat til 15% efter en samlet vurdering …”. Arbejdsskadestyrelsens repræsentant tilkendegav endvidere ifølge det af Arbejdsskadestyrelsen udarbejdede referat overfor den skadelidte, at ”når du kommer i et afklaringsforløb, vil du eventuelt kunne få fastsat dit midlertidige tab af erhvervsevne til 25%. Erstatningen vil muligvis kunne forhøjes yderligere, hvis du starter på en uddannelse (revalidering)”. Afgørelsen blev af Dansk Sygeplejeråd påklaget til Ankestyrelsen, der tiltrådte afgørelsen. Herefter blev der udtaget stævning mod Ankestyrelsen. Ved hovedforhandlingen tilkendegav Retten, at en dom ville føre til, at erhvervsevnetabet skulle fastsættes til 50%, og Retten lagde blandt andet vægt på, at det på baggrund af de lægelige udtalelser sammenholdt med skadelidtes forklaring var ”godtgjort, at det midlertidige erhvervsevnetab … oversteg 15%. Retten har herunder lagt vægt på, at det ikke bør komme (pågældende) til skade, at kommunen ikke (før oktober 2013) har iværksat en arbejdsprøvning eller tilbudt … et omskolingsforløb. Det er endvidere lagt til grund, at (hun) har deltaget efter bedste evne og taget imod de behandlingsforløb, hun er blevet tilbudt”. Retten fandt herefter, at der var fornødent grundlag for at ”fastslå, at det midlertidige erhvervsevnetab skønsmæssigt kan fastsættes til 50%”. Såvel Ankestyrelsen som Dansk Sygeplejeråd på vegne den skadelidte har herefter accepteret tilkendegivelsen. Kommentarer: Sagen er en af de sager om størrelsen af midlertidig erhvervsevnetab, vi har anlagt ved Domstolene. Problemstillingen er højaktuel – ikke mindst i lyset af den kritik af Arbejdsskadestyrelsens sagsbehandling, der igennem det seneste års tid er fremsat, og som Kammeradvokatens undersøgelse udmeldt 25. juni også illustrerer. Det er vores opfattelse, at arbejdsskademyndighederne i vidt omfang ikke vurderer og kompenserer det aktuelle erhvervsevnetab, men i høj grad foretager et meget forsigtigt og restriktivt skøn over tabet; og heri fejlagtigt lægger vægt på hvad det varige tab må antages at blive. Sagen er ført af Søren Kjær Jensen på vegne Dansk Sygeplejeråd. Tankevækkende at både Arbejdsskadestyrelsen og Ankestyrelsen taber i denne sag.PH Hilsen Peter :evil: |
Den dom som er afsagt idag Peter. Der står også mere......
Retten har herunder lagt vægt på, at det ikke bør komme (pågældende) til skade, at kommunen ikke (før oktober 2013) har iværksat en arbejdsprøvning eller tilbudt … et omskolingsforløb. Det er endvidere lagt til grund, at (hun) har deltaget efter bedste evne og taget imod de behandlingsforløb, hun er blevet tilbudt”. Det betyder: Er man på sygedagpenge, uden en arbejdsprøvning iværksættes, og man så får medhold i en sygedagpengesag 9 måneder efter, så skal en borger stilles som om at kommunen havde vejledt korrekt fra start af. En borger skal ikke lide last i Arbejdsskadestyrelsen, fordi at kommunen sylter ens sag.. Jeg har nemlig en sag kørende ved AST med nøjagtig den samme problemstilling.. Det betyder at den løbende ydelse, skal gå længere tilbage end dokumentationen!! Jeg har brugt dommen i vores gruppe. tak for deling. |
København dømt for svigt: Sygemeldt pædagog får kæmpe erstatning
http://www.dr.dk/Nyheder/Indland/201...0630103438.htm
"Københavns Kommune er mandag blevet dømt for at svigte en sygemeldt pædagog. Østre Landsret har tilkendt kvinden 800.000 kroner i sagen, hvilket er 300.000 kroner mere, end hvad byretten oprindeligt mente, var rimeligt. Udfaldet af retssagen kan få følger for mange andre mennesker, som heller ikke er blevet tilbudt arbejdsprøvning." http://www.dagens.dk/ritzau/sygemeld...%C3%B8mt-svigt I sagen fra København havde pædagogen været igennem en knæoperation. Men det kommunale jobcenter gjorde ikke nok for at hjælpe hende tilbage på arbejdsmarkedet, fastslår landsretten. Kommunen stoppede for udbetaling af sygedagpenge, og i stedet måtte pædagogen leve af en beskeden pension. http://www.avisen.dk/fagforening-eft...pe_274388.aspx [B]Kommuner må fremover påtage sig et større ansvar, når det gælder om at hjælpe sygemeldte til et job. Sådan lyder det fra fagforeningen Bupl efter en dom mandag i Østre Landsret. Her er Københavns Kommune blevet pålagt at betale 800.000 kroner i erstatning til pædagogen Ingelise Pedersen, som ifølge dommen blev svigtet af kommunen og ikke fik arbejdsprøvning. - Det har været et langt og hårdt forløb, lyder det fra faglig sekretær Lasse Bjerg Jørgensen i en pressemeddelelse. Vi følger op på denne dom. Hilsen Peter ;) |
Kiropraktor-skade: Patient vinder retssag
http://www.avisen.dk/patient-vinder-...or_274371.aspx
Kvinden var ansat i en kommune, og behandlingen fik hun som led i arbejdsgiverens sundhedsordning. Men da hun kom til skade og søgte om erstatning, vinkede myndighederne afværgende. Patientforsikringen har ment, at den ikke kunne tage stilling til sagen, fordi den ligger uden for lovens område. Også Patientankenævnet har vurderet, at loven om erstatning for skader på patienter i forbindelse med undersøgelse og behandling ikke gælder. En fornuft er ved at brede sig? Hilsen Peter ;) |
København dømt for svigt: Sygemeldt pædagog får kæmpe erstatning ref #33
http://bupl.dk/presse/pressemeddelel...g?opendocument
Pressemeddelelse: Pædagog vinder principiel sag om krav på arbejdsprøvning 30. juni 2014 - Domsafsigelse uden retsmøde - Bredgade 59 B-3049-12 Civil ankesag Adv. Bjarne Becher Jensen Københavns Kommune Jobcenter København mod Adv. Søren Kjær Jensen (Besk.) BUPL som mandatar for ... Københavns Byret (BS 7C-1579/2011): Afg. af 24/08-2012 Civil ankesag Erstatning, tabet Landsdommerne : Katja Høegh, Karsten Bo Knudsen og Julie Skat Rørdam (kst.). Den tidligere daginstitutionsleder Ingelise Pedersen fik i dag landsrettens ord for, at Københavns Kommune skulle have hjulpet hende med en arbejdsprøvning ovenpå en sygdomsperiode og efterfølgende fyring. Mandag den 30. juni 2014 ”Vi er meget glade for, at Ingelise nu atter får rettens ord for, at kommunen skulle have hjulpet hende mere i en svær situation. Det har været et langt og hårdt forløb, hvor vi har hjulpet vores medlem i både byret og landsret – og heldigvis med et godt resultat og en erstatning på 800.000 kr.”. Det siger faglig sekretær i BUPL Lasse Bjerg Jørgensen ovenpå afgørelsen, som faldt i landsretten i dag. Her havde Københavns Kommune anket sagen om daginstitutionslederen Ingelise Pedersen, der blev fyret under en sygemelding, hvor hun blev knæopereret. http://bupl.dk/fagbladet_boern_og_un...t?opendocument »Det vigtigste for mig har været at få oprejsning, og det har jeg fået. De skulle have givet mig en jobprøvning i stedet for at bede mig om at tabe mig,« siger hun. http://www.boernogunge.dk/internet/b...8?opendocument Syltet. Under landsretssagen 2. juni 2014, kom det frem, at sygedagpengekontoret havde arkiveret sagen. Efter sygedagpengenes ophør var den ikke længere deres bord. »Det værste har været at blive syltet af kommunen. Ingen tog ansvar for at få sat tingene i gang,« siger Ingelise Pedersen. Hun håber nu på at vinde sagen i landsretten. »Jeg håber på en god afslutning her, for det har været ret strengt. Men det er godt, hvis sagen kan hjælpe andre i min situation,« siger Ingelise Pedersen. Vinder hun sagen, kan det komme til at betyde, at kommunerne fremover skal være mere opsøgende, når de skal afklare sygemeldtes erhvervsevne. http://www.boernogunge.dk/internet/b...A?opendocument Første dom. Siden 2006 har Ingelise Pedersen kæmpet med Københavns Kommune for retten til at blive arbejdsprøvet. Nu har retten slået fast, at hun skulle have været arbejdsprøvet for længst. Hun får nu en erstatning på 500.000 kroner. Dømt til overvægt. Ingelise Pedersen har været overvægtig, så længe hun kan huske. I 1974 vejede hun 165 kg, og da vægten blev for for stor en belastning, gik hun til lægen. Lægen kunne ikke finde nogen forklaring på, at Ingelise Pedersen blev ved med at tage på og mente, at den bedste løsning på problemet ville være en fedmeoperation. Ingelise Pedersen blev fedmeopereret ved en såkaldt shunt-operation, men som med mange andre shunt-operationer gik noget galt, og Ingelise Pedersen har siden døjet med gener som følge af operationen. Hun kan ikke optage vitaminer og mineraler, og hun kan ikke tåle mange friske madvarer. Tabe sig kan hun slet ikke. Men det krævede kommunens sagsbehandlere!:evil: Hilsen Peter :evil: |
Østre Landsret dømmer Københavns Kommune til at betale kr. 800.000 i erstatning for m
http://www.elmer-adv.dk/ostre-landsr...bejdsprovning/
Østre Landsret har ved dom afsagt 30. juni 2014 dømt Københavns Kommune til at betale kr. 800.000 i erstatning til en kvindelig pædagog, fordi kommunen havde undladt at afklare pædagogens erhvervsmæssige muligheder på trods af, at de var forpligtet hertil. Beløbet er fastsat skønsmæssigt for de ca. 4 år, der gik, fra afklaringen skulle have fundet sted, og indtil pædagogen blev folkepensionist. Sagen: En kvindelig pædagog, født i 1948, havde i en årrække arbejdet som leder af en selvejende institution, men måtte sygemeldes i foråret 2006, hvor hun fik indsat et nyt knæ på højre ben og kort efter nyt knæ på venstre ben. Hun blev senere opsagt fra sin stilling og fratrådte i eftersommeren 2007, hvor hun endvidere som tjenestemand modtog kvalificeret tjenestemandspension. Københavns Kommune traf i august 2008 afgørelse om, at hun ikke skulle have forlænget sygedagpengene, og begrundede navnlig dette med, at hun ”burde kunne gå tilbage til tilsvarende arbejdsområde som før sygemeldingen”. Endvidere nævnte man, at hendes ”funktionsevne vil bedres i forbindelse med vægttab”, samt at der ikke var grundlag for at iværksætte revalidering, undersøge mulighederne for at etablere fleksjob, eller indstille til påbegyndelse af sag om førtidspension. Afgørelsen blev påklaget og herefter af Beskæftigelsesankenævnet hjemvist i december 2008 med henvisning til, at sagen ikke var tilstrækkeligt belyst, herunder at der blandt andet burde indhentes en ”generel helbredsattest fra … egen læge”. Derefter indhentede kommunen en sådan generel helbredsattest, hvoraf blandt andet fremgik, at pædagogens ”funktionsevne er svært nedsat, da hun er svært gangbesværet …”, at prognosen var dårlig, og at der var ”omfattende skånehensyn både i relation til dagligdag i eget hjem og især erhvervsevne”. Inden kommunen traf fornyet afgørelse, var det endvidere konstateret, at pædagogen nu også havde fået gener i hofterne. I december 2009 traf kommunen så afgørelse om, at ”dagpengeudbetalingen burde have været forlænget … i op til 26 uger, … idet der burde have været iværksat en arbejdsafklaring”. Pædagogen fik derefter udbetalt sygedagpenge for yderligere 26 uger, MEN kommunen iværksatte IKKE nogen arbejdsafklaring. Det fremgik endvidere af samme afgørelse, at kommunen fandt ”… ikke, at der på nuværende tidspunkt er grundlag for at iværksætte yderligere foranstaltninger for at bringe dig tilbage på arbejdsmarkedet, …”. I afgørelsen blev der afslutningsvis anført til pædagogen, at: ”Hvis du står uden et forsørgelsesgrundlag, skal vi henvise dig til et af de øvrige jobcentre”. I et brev af samme dato til BUPL, som behandlede sagen på vegne pædagogen, skrev kommunens sagsbehandler, at ”vi mener fortsat, at der bør foretages en arbejdsafklaring … hvorfor jeg foreslår, at (pædagogen) retter henvendelse til et jobcenter …”. En sådan henvendelse skete ikke umiddelbart, men efter at BUPL på vegne pædagogen havde anlagt retssag mod kommunen, blev kommunen under retssagen opfordret til at oplyse, hvor pædagogen kunne henvende sig med henblik på at blive arbejdsafklaret. Efter flere gentagne forsøg herpå traf kommunen afgørelse om, at pædagogen ikke ville kunne få tilkendt førtidspension – men der blev ikke iværksat nogen arbejdsafklaring. Ved dom af 24. august 2012 afgjorde Københavns Byret, at kommunen måtte anses for at være erstatningsansvarlig og skulle betale erstatning med kr. 500.000 til pædagogen. Dommen blev anket af kommunen. Under ankesagen for Østre Landsret bad vi på vegne pædagogen fortsat om en arbejdsprøvning, hvilket kommunen imidlertid afgjorde ikke skulle iværksættes. Da dette blev betragtet som værende en afgørelse, blev dette afslag på yderligere arbejdsprøvning påklaget, hvorefter Ankestyrelsen i januar 2014 udtalte, at pædagogen ”havde ret til tilbud om arbejdsprøvning eller anden arbejdsafklaring”. Ankestyrelsen henviste til de af kommunen selv foretagne vurderinger, og i en uddybende begrundelse til kommunen anførte Ankestyrelsen endvidere, at der ikke forelå ”dokumentation for, at (pædagogens) funktionsniveau og arbejdsevne på daværende tidspunkt kunne bedres væsentligt”. Østre Landsret afsagde dom den 30. juni 2014. Som begrundelse for, at kommunen har handlet ansvarspådragende, henviste Landsretten til de vurderinger og journalnotater, der oprindeligt var afgivet fra kommunens side. Endvidere henviste Landsretten til Ankestyrelsens afgørelse og vurderede herefter, at ”kommunen har handlet ansvarspådragende ved ikke rettidigt at iværksætte en afklaring af (pædagogens) arbejdsevne”. Landsretten tilføjede endvidere, at pædagogen ikke kunne siges at have udvist egen skyld, dels fordi muligheden for arbejdsprøvning ikke var nævnt i kommunens afgørelse, men at der tværtimod var angivet, at der ”ikke … på nuværende tidspunkt er grundlag for at iværksætte yderligere foranstaltninger for at bringe dig tilbage på arbejdsmarkedet, …”. Landsretten lagde tillige vægt på, at pædagogen efterfølgende flere gange havde rettet forgæves henvendelse til jobcenteret. Landsretten tilføjede herefter, ligesom Byretten, at det under disse omstændigheder var Københavns Kommune, der havde ”bevisbyrden for, at (pædagogen) ved en rettidig arbejdsprøvning/arbejdsafklaring ved ophøret af sygedagpenge … ville være vendt tilbage til arbejdsmarkedet i ordinær beskæftigelse, …” og vurderede dernæst, at kommunen ikke havde løftet denne bevisbyrde. Landsretten konkluderede vedrørende erstatningskravets størrelse, at pædagogen ”… ved en rettidig arbejdsprøvning/-afklaring ville have opnået krav på en eller flere af de nævnte ydelser i tiden fra ophøret af udbetaling af sygedagpenge … og frem til hun nåede folkepensionsalderen (marts 2013). Henset til usikkerheden om hvilken ydelse hun i givet fald ville have opnået, og om hun ville have oppebåret den pågældende ydelse i hele perioden, fastsættes erstatningen skønsmæssigt til kr. 800.000 …”. Kommentarer: Det er vores vurdering, at afgørelsen er særdeles væsentlig, fordi den viser, at manglende arbejdsafklaring og arbejdsprøvning, eller andre former for foranstaltninger, der skal hjælpe syge borgere tilbage på arbejdsmarkedet, har konsekvenser ikke bare for borgerne, men tillige for de kommuner, der måtte begå grovere fejl i deres sagsbehandling. Advokat Søren Kjær Jensen førte sagen for BUPL på vegne pædagogen. Hilsen Peter ;) |
Månedslønnede skal have tabt arbejdsfortjeneste med tillæg af 12,5 % i feriepenge
http://www.elmer-adv.dk/ostre-landsr...al-tillaegges/
Hvad sagen handlede om: I dom, der blev afsagt fredag den 27. juni 2014, har et flertal af Østre Landsrets 3 dommere tilkendt en skadelidt yderligere erstatning for tabt arbejdsfortjeneste med godt 135.000 kr. for en periode på 25 måneder. Der var betalt erstatning med godt 500.000 kr. Det ansvarlige forsikringsselskab mente, at skadelidte alene havde krav på tabt arbejdsfortjeneste opgjort som månedslønnen med tillæg af det særlige ferietillæg (her 2,3 %), og ikke som vi krævede med 12,5 %. Forsikringsselskabet mente desuden, at der ikke skulle ydes erstatning for værdien af den aftalte ret til at holde en 6. ferieuge. Det blev støttet på et synspunkt om, at den skadelidte rent erstatningsmæssigt skulle stilles, som om ansættelsen var fortsat, og i det tilfælde ville skadelidte ikke både have fået løn under ferie (herunder 6. ferieuge) og 12,5 % + værdi af 6. ferieuge. Med andre ord var det selskabets synspunkt, at dækning af feriepenge oveni lønnen ville betyde, at skadelidte ville blive overkompenseret. Højesteret har i to tidligere sager i henholdsvis 2004 og 2009 – der begge vedrørte timelønnede – taget stilling til udmåling af krav på tabt arbejdsfortjeneste, når den skadelidte på grund af skaden er forhindret i at holde ferie. I 2004-dommen slog Højesteret fast, at der skulle ydes erstatning for hele sygeperioden, selvom det lå fast, at den virksomhed, som skadelidte arbejdede på, holdt ferielukket i 3 uger (hvor skadelidte, som timelønnet, så skulle have levet af tidligere optjente feriepenge). I dommen fra 2009 fik skadelidte tilkendt erstatning for en samlet periode på over 3 år med løn i 52 uger + 12,5 % i feriepenge pr. år uagtet, at skadelidte, hvis han havde været i arbejde, jo kun ville have fået løn i 47 uger og så feriepenge i ferien på 5 uger. Når den skadelidte, som her afskediges og overgår til sygedagpenge, har vedkommende ikke længere ret til ferie med løn. Fra det tidspunkt er vedkommende stillet fuldstændig som den timelønnede. Dermed er der erstatningsmæssigt ingen forskel. Højesteret har desuden allerede i 2009-dommen taget stilling til, at der i visse situationer kan forekomme ”overkompensation” (52 uger tillagt feriepenge) uden, at det kan føre til en anden udmåling af erstatningen. Selskabets synspunkt vil til gengæld føre til et klart udækket tab, idet skadelidte efter f.eks. 2 år på sygedagpenge ikke med den betalte erstatning har feriepenge ”med sig”, der kan bruges til at afholde ferie i en ny ansættelse de efterfølgende ferieår. I sagen bestred selskabet i øvrigt også, at arbejdsgiverdelen af ATP-bidraget skulle tillægges, da manglende indbetaling ikke påvirkede størrelsen af pensionen. Det synspunkt svarede til Østre Landsrets dom i U1987.596Ø. Heroverfor gjorde vi gældende, at ATP i dag må ligestilles med enhver anden pensionsordning på arbejdsmarkedet, og at det følger af retspraksis, at værdien dermed skal tillægges. Resultat og kommentarer: 2 af Østre Landsrets dommere fulgte vores synspunkter både om tillæg af 12,5 % i feriepenge og værdien af 6. ferieuge (=2,5 %). 1 dommer var enig med selskabet i, at det erstatningsmæssigt gør en forskel, hvis skadelidte (som her) er månedslønnet med ret til ferie med løn og ikke timelønnet med feriepenge. Alle 3 dommere var enige i, at arbejdsgivers ATP-bidrag skal tillægges erstatningen som ”enhver anden pensionsordning, som arbejdsgiver indbetaler til”. Selvom det kun synes at være Codan, der har de beskrevne synspunkter, må det forventes, at dommen ankes til Højesteret, da den er henvist til Østre Landsret som principiel sag. Vi har tidligere omtalt tilsvarende sag mod Tryg (læs mere her), hvor byretten gav os medhold, og hvor Tryg valgte at hæve deres ankesag. I en tilsvarende sag anlagt mod Topdanmark accepterede de kravet uden at afgive svarskrift. Spørgsmål kan rettes til advokat Karsten Høj, [email protected], der førte sagen for den skadelidte. Hilsen Peter ;) |
Elmer og Partnere åbner nu dørene for en ny gratis retshjælp.
http://www.elmer-adv.dk/elmer-og-par...is-retshjaelp/
Vi vil kunne hjælpe dig i forbindelse med din personskadesag, herunder sager vedrørende patientskader, arbejdsskader, trafikuheld, voldsofre m.v. Hvis der som følge af din personskadesag også er opstået problemer af socialretlig karakter, vil vi også kunne hjælpe dig med disse problemstillinger, herunder sager vedrørende fleksjob, førtidspension, sygedagpenge, kontanthjælp m.v. Vores rådgivning vil udelukkende være mundtlig og vil derfor kun baseres på baggrund af de oplysninger, du medbringer, samt vores samtale om din sag. For at kunne yde den bedste rådgivning vil vi bede dig om at medbringe følgende: · Centrale/vigtige akter i sagen, herunder diverse afgørelser · Årsopgørelser for 2011-2013 · Oplysninger om eventuel retshjælpsforsikring, herunder police Vi har åbent den anden torsdag i hver måned mellem klokken 16.00-18.00. Adressen er Borgergade 24B, 1300 København K, 6. sal. Der er elevator i stueetagen. Dørene lukkes klokken 18.00, men vi vil selvfølgelig tale med dem, som er mødt op inden da. Første gang, vi har åbent, vil være den 14. august 2014 fra kl. 16.00-18.00. Se hele planen for vores åbningstider i retshjælpen 2014/2015 her. Plan for Elmer & Partneres retshjælp 2014/2015 http://www.elmer-adv.dk/plan-elmer-p...es-retshjaelp/ Nedenfor ses de tidspunkter, hvor du kan møde op i Elmer & Partneres retshjælp: 14. august 2014, klokken 16.00-18.00 11. september 2014, klokken 16.00-18.00 9. oktober 2014, klokken 16.00-18.00 13. november 2014, klokken 16.00-18.00 11. december 2014, klokken 16.00-18.00 15. januar 2015 (rykket en uge frem), klokken 16.00-18.00 12. februar 2015, klokken 16.00-18.00 12. marts 2015, klokken 16.00-18.00 9. april 2015, klokken 16.00-18.00 21. maj 2015 (rykket en uge frem), klokken 16.00-18.00 11. juni 2015, klokken 16.00-18.00 Lukket i retshjælpen i hele juli 2015 Hilsen Peter ;) |
Danmark dømt ved ret i Strasbourg
http://nyhederne.tv2.dk/krimi/articl...-19969174.html
Menneskerettighedsdomstolen i Stras*bourg afsagde i dag en dom, som giver en kvinde fra Lyngby oprejsning, fordi hendes sag var alt for længe om at bli*ve afgjort ved de danske domstole. Dom*men bebrejder også Danmark for ikke at have en retsinstans, som kunne have gi*vet hende oprejsning for den lang*som*melige behandling, hun blev udsat for. "Det er første gang, at domstolen i Strasbourg dømmer Danmark for ikke at have effektive retsmidler til at behandle spørgsmål om varigheden af retssager," siger kvindens advokat, Tyge Trier. Klagesag tog 11 år Der gik næsten 11 år, fra kvindens patientklagesag begyndte ved Østre Landsret i juni 1995, og indtil den sluttede i Højesteret i juni 2006. Hun mente sig udsat for fejlbehandling, men tabte i øvrigt sin klagesag ved begge instanser. Hilsen Peter :evil: Venligst ingen debat. |
Ændring af formue- og fradragsreglerne i kontanthjælpslovgivningen pr. 1. juni 2014
http://ams.dk/da/Aktuelt/Nyheder/201...g-fradrag.aspx
Friholdelse af efterbetaling af offentlige forsørgelsesydelser og øvrige sociale ydelser. Regeringen, SF og Enhedslisten har den 8. maj 2014 indgået aftale om at ændre reglerne, således at kommunen ved opgørelse af indtægter og formue i forbindelse med udbetalingen af uddannelses- eller kontanthjælp med virkning fra den 1. juni 2014 skal se bort fra efterbetaling af alle offentlige forsørgelsesydelser og øvrige sociale ydelser, hvor efterbetalingen skyldes, at myndigheden har ændret sin afgørelse, eller at borgeren har fået medhold i en sag hos en myndighed, i Ankestyrelsen eller ved domstolene. Reglen gælder efterbetaling af ovenstående ydelser, som er udbetalt til den berettigede den 1. juni 2014 eller senere. Den efterbetaling, der ikke skal indgå i indtægts- og formueopgørelsen efter kontanthjælpsreglerne er differencen mellem den udbetalte ydelse og den retmæssige ydelse for samme periode. Der ses bort fra en efterbetalt ydelse i op til to år efter udbetalingen. Hilsen Peter ;) |
Alt tidssætning er GMT +2. Klokken er nu 20:57. |
Lavet i vBulletin® Version 3.8.10
Copyright ©2000 - 2024, Jelsoft Enterprises Ltd.
Copyright © www.k10.dk
Indholdet på K10 - Flexjob & Førtidspension må ikke kopieres eller gengives andre
steder uden først at have indhentet tilladelse til det fra ejeren af K10 - Flexjob & Førtidspension